Teremtés és Evolúció – védelmezd meg a hitedet!
Keresztyének, ébredjetek!
írta Cserháti Mátyás, ELTE TTK biológus tanhallgató

	Ez a traktátus bemutatja azt, hogy miért fontos a teremtés/evolúció téma, miért nem érvényesek más keresztyén evolúciós elméletek, és miért elfogadható a teremtéstan, és miért elvetendő az evolúció. Idézetek evolucionistáktól, és igék a Bibliából.

“…és legyetek készen mindenkor számot adni mindenkinek, aki számon kéri tőletek a bennetek élő reménységet.” 1 Pt. 3,15

I.)	Miért fontos a Teremtés?
	A keresztyén ember elgondolkodhat azon, hogy egyáltalán miért olyan fontos ez  a téma. Hiszen végül is csak arról van szó, hogy hogyan jött létre a világ. Lényeg az, hogy Isten a Teremtő. Különben is, nekünk hirdetnünk kell az Evangéliumot. De azon is el lehet gondolkodni, hogy mi is az Evangélium? Az Evangélium az, hogy az ember Isten ellen lázadt az Édenkertben, azáltal, hogy a jó és a rossz tudásának a fájáról evett, amikor Isten kifejezetten parancsolta, hogy ne egyen róla. Mert ha eszik arról a fáról, aznap meghal. Ez a halál azonban szellemi és fizikai halál egyben. Ez a Bűneset, amely révén a halál a világba jött, és a Föld az ember miatt átkozott lett. Ha az evolúció igaz, nem lehet összeegyeztetni azt, hogy az ember előtt milliónyi év halál és küzdelem volt azzal, hogy a Biblia szerint az ember teremtése előtt és röviddel még utána az ember tökéletes kapcsolatban élt Teremtőjével, egy olyan tökéletes világban, amelyre Isten miután megpihent, azt mondta, hogy ez “igen jó”. Ez a kulcsa az egész vitának. Mert ha nem az ember révén jött el a szenvedés és a halál a világba, Jézus kereszthalálának értelme veszít erejéből. 
		Azon keresztyén elméletek, amelyeket létrejönnek azért, hogy megmagyarázzák, hogy hogyan lehet összeegyeztetni elég gyengék. Amikor keresztyén lettem, elfogadtam még az evolúciót. De tudtam, mélyen a szívemben, hogy ennek nem kell, hogy így legyen. Sokáig harcoltam magamban, hogy hogyan lehet az evolúció mellett éllni. De azt valahogyan hamisnak éreztem. A kreacionizmus mellett sem mertem igazán állni, mivel akkor nem tudtama bizonyítékokat a bibliai teremtés mellett. Érdekes, hogy az olyan elméletek, mint a teista evolúció, vagy a rés-elmélet (az, hogy az 1 Mózes 1,1 és 1,2 között zajlott le az evolúció, és Isten újrateremtette az élővilágot) akkor keletkeztek, miután megalapozták az evolúció elméletét.
	Kevesen tudják, hogy a Biblia nemcsak hitigazságokkal és az üdvösség útjával foglalkozik. A Biblia egyben történelmet trtalmaz. Bizony, Mózes 1. könyve a történelmi könyvek közé tartozik. Ha mi akárhogyan is próbálunk belemagyarázni milliónyi éveket a teremtéstörténetbe, azt kell, hogy kapjuk, hogy halál és pusztulás a Bűneset előtt történt. Jézus a Máté 19, 4-6 alapján hitt a teremtéstörténet szó szerinti értelmezésében. A teremtéstörténet maga egy kerek lezárt egész, mivel Isten a hetedik napon megpihent. Az egyes napokon belül is az egyes teremtett élőlények vagy égitestek teremtése is lezárul. Az evolúció azonban tovább folytatódik manapság. Amikor az Isten a törvényt adja a 2 Mózes 20,11-ben azt írja, hogy “mert hat nap alatt alkotta meg az Úr az eget, a földet, a tengert, és mindent, ami azokban van, a hetedik napon pedig megpihent. Azért megáldotta és megszentelte az Úr a nyugalom napját.”
	A hat nap valójában hat normális, emberi nap volt (yom). A legtöbb ószövetségi írástudók, akik zsidó egyetemeken tanítanak konszenzusképpen egyetértenek ebben. A 2 Péter 3,3-10 arról is beszél, hogy egy nap Isten előtt ezer év lehet. De a teremtéstörténetben nem ez a helyzet, mivel a megfelelő héber szavak nem korszakot jelentenek (olam). Ha korszakokban teremtett volna az Isten, végül is mit jelentett volna a teremtéstörténetben az egyes éjszakák és reggelek?

Teremtés	Evolúció	
Isten teremti az anyagot 1,1	az anyag már ott volt	
A föld a nap és csillagok előtt 1,1	nap és csillagok a föld előtt	
tengerek a föld előtt 1,2 és 9	fordítva	
atmoszféra két víztest között 1,7	atmoszféra hidroszféra felett	
az első élet jelei: növények 1,11	az első élet jelei: tengeri lények	
gyümölcsfák halak előtt 1,12 és 20	fordítva	
madarak rovarok előtt 1,20 és 24	fordítva	
növények a nap előtt 1,11 és 14	a nap a növények előtt létezett	
férfi a nő előtt 2,21-23	nő a férfi előtt (genetika)	
élet az eső előtt 2,4-7; 7,12	eső az élet előtt	
a teremtés kész egész 2,1	az evolúció ma is zajló folyamat	

	Mi tehát a Teremtés üzenete? Hogy az ember bűnbe esett, valamint, ami nagyon lényeges a Mózes 1. könyve az ember és az Isten közti viszonyt mutatja be, valamint azt, hogy az ember teremtett; az Isten a teremtő. Ezért Ő szabja meg a szabályokat, és Ő állítja fel az emberi élet intézményeit, nevezetesen a házasságot, a törvényt, sőt, azt, hogy miért viselünk ruhát, és más dolgok, amelyek ebből adódnak. A Mózes 1, könyve a Biblia alapja. Az evolúciót arra használják fel, hogy Isten tekintélyét aláássák. Ha más paraméterek révén jött volna létezésbe a világ, más szabályok szerint élnének ma az emberek. Az evolúciót fedezékként használja fel az, aki folytatni akarja lázadását Isten ellen, anélkül, hogy rosszul érezze magát. Richard Dawkins szerint az evolúcióval lehet kielégült ateista lenni. 
“Elfogadjuk ugyan az emberek bizonyságtételét, de Isten bizonyságtétele nagyobb” 1 Jn. 5,9 
Tehát inkább Istenbe vessük bizodalmunkat, mivel Ő ott volt a Teremtés kezdetén, mint sem esendő emberek elméleteit, ami arról szól. 
	Néhány trend az egyházon belül (felismerjük-e magunkat?):
	Mi történik, amikor az ember nem tartja Isten szavát hihetőnek? Elmennek tőle, és a saját fejük után mennek. Még ha szimpatikus is maradnak hozzá, mégis meseszerűnek tartják, mint egyik évfolyamtársam. Lehet, hogy tényleg szeretettel fordulsz egy emberhez, és téged ugyan elfogad, de Istenben tétovázik bízni, mert számára a tudomány megmutatta, hogy a Biblia hibás. “A tudomány győzedelmeskedett a vallás felett”.
	De mi következik ebből? Mielőtt az evolúciót széles körben tanították a közoktatásban, mindenki tudta például az Egyesült Államokban, vagy Ausztráliában, hogy mi a bűn; hogy mit jelent a kereszt. Az 1960 évekig lehetett rendezni ébredéseket. És sokan meg is tértek, mint Péter idejében, vagy legalább ahhoz hasonló számban. A keresztyénség ellen nem volt annyira nagy a nyílt ellenségeskedés. 1960-tól például Angliában a templomba járó lakosság lecsökkent 45%-ról 5%-ra. Manapság keresztyén rendezvényeken egyre kevesebb ember van, és ezek is olyan helyekből kerülnek elő, ahol keresztyén családi háttér van. Egyre drágább programokat szerveznek a keresztyén gyülekezetek és diákkörök, hogy az emberek eljöjjenek. Sokszor senki nem jön el egyáltalán. Aki tanít, az észreveheti, hogy akár fiatal korban mennyire elveszítik érdeklődésüket a gyerekek Isten Szava iránt. Például ha jönnek a Gedeon társaságtól, kigúnyolják azokat a Bibliákat, amiket ott hagynak.
	De ennek az evolúciós gondolkodásnak hatása van maga a kereszténységre is! Egyre növekszik az elválások száma a statisztikák szerint, és egyre jobban tűrik egyesek olyan bűnöket, amelyeket azért nem kellene. Még a keresztyének körében aránylag magas az abortusz is! És elterjedő félben van a keresztyén homoszexualitás is!! Ilyesmit nem lehet tolerálni!!

II.)	Teremtés és Evolúció: technikai részlet
		Mint szakmabeli számot tudok adni arról, hogy hol gyenge az evolúciós elmélet, illetve, hogy milyen jelek mutatnak a tervezésre; a teremtésre. Ezen a téren azonban rengeteg az információ. Fel lehet keresni a answeringenesis.org, illetve a christiananswers.net internetes web oldalakat.

•	Darwin és az evolúciós hit:
Elsősorban azt világosan meg kell látni, hogy mi is az evolúció. És ha már itt tartunk, a kreacionizmus is. Tulajdonképpen amikor Darwin létrehozta az elméletét, megfigyelte a Galapagos szigeteken a róla elnevezett darwini pintyeknek (Geospizidae) a földrajzi elkülönülését (speciáció) és ezt evolúciónak nevezte el. Továbbá geológiai ismeretei révén megfigyelte, hogy különböző leletsorok vannak a kőzetrétegekben. Darwin korában nemcsak egy evolúciós elmélet létezett, hanem több is, és ő csak azt népszerűsítette. Továbbá, nem Darwin volt az első evolucionista. Előtte a görögök foglalkoztak mindenféle filozófiai teremtésmodellel, és némelyik foglalkozott az anyag átalakulásával, evolúciójával. Az evolúciónak tehát erős filozófiai gyökerei vannak, és attól függ, hogy az ember a leleteket naturalista szemmel, vagy teista szemmel vizsgálja. A kreacionizmus is azonban egy fajta hit, mivel mi abban hiszünk, hogy rend létezik a világban, hogy ez a rend Istentől van, és hogy Isten hű bizonyságot ad arról, hogy Ő hogyan teremtette a világot a Mózes első könyvében. Az evolúció emellett olyan, hogy a rég múlt eseményeiről állít dolgokat. Így különbözik az ún. “operációs tudományoktól”, amiket laboratóriumokban lehet művelni, lehet kísérleteket csinálni velük. Az evolúció tehát így nem tény.
Az evolúció tulajdonképpen egy hitrendszer. Egyik egyetemi tanárom a kurzusa elején jelezte, hogy az evolúcióhoz “dogmák tartoznak. Ezeket el kell fogadni”. Figyelmeztetett minket, hogy “vegyék észre, hogy mi ezeket a dolgokat mondjuk maguknak.”
Az evolúcióelmélet nehezen ad magyarázatot sok kérdésre. Kiemelem az egyiket, az ún. evolúciós diszkontinuitásokat. Ezek olyanok, például, hogy az élő hogy jött létre az élettelenből, vagy a többsejtű az egysejtűből, az eukarióta a prokariótából, a gerinces a gerinctelenből.
Manapság is lehet megfigyelni fajok létrejöttét. Ez belefér még a kreacionizmusba is. Nóé ugyanis “élőlényfajtákat” vitt magával a bárkába. Egy fajta azonos a mai nemzetséggel, vagy akár családdal. Ilyen például a kutya és macskafélék, lófélék, pintyfélék, sáskák, stb… Ezek természetes szelekcióval jöttek létre az egy közös fajtából. A természetes szelekció itt azonban nem hoz létre új információt, hanem már meglévő gének között szelektál. A természetes szelekció fogalmát Edward Byrch kreacionista vezette be, 1834-ben.
•	Fosszíliák és kőzetrétegek:
Szélesen elterjedt nézet, hogy amikor valaki egy sziklafalat néz, arra gondol, hogy ez évmilliók alatt alakult ki. De mostanában evolucionisták is azt	mondják, hogy a kőzetréteg vastagsága nem jó jelzője, hogy az adott réteg milyen régi. Megfigyelték, ugyanis, hogy a kőzet szemcséi elég durvák, és nem gömb alakúak, amelynek ki kell, hogy nézniük, ha évmilliók hatott rájuk az időjárás. Továbbá finom és durva szemcsézettség rétegek váltják egymást. Emellett olyan vastag kőrétegek is léteznek, amelyek el vannak hajlítva, és nincsenek megrepedezve. Ez azt jelenti, hogy az a kőzet, amikor keletkezett nagyon lágy volt. Így tehát nagyon vastag rétegek akár évek alatt is létrejöhetnek. Ezen kőzetrétegek az Özönvíz alatt jöttek létre, ráhordással, illetve vulkánikus kitörés következtében, ami megint, vastag kőzetréteget tudna létrehozni.
Sok ember nem tudja, hogy a fosszilis leletanyag zöme növény, vagy gerinctelen; csupán kevesebb, mint 1%-a gerinces csont. Ennek is elenyésző része áll több, mint egyetlen darab csontból. 2100 dinoszaurusz csontváz van a világ múzeumaiban. Sok hiányzó láncszem, vagyis olyan fosszília, ami két nagy élőlénycsoport fejlődési sorában áll, egyszerűen hiányzik. Őslénytani szakember véleménye szerint szinte használhatatlanok a leleteket felhasználni arra, hogy fejlődési sort állítsunk elő; annyira hiányosak! Sok olyan fosszília is van (ún. polisztriált), ami több kőzetrétegen átnyúlik, vagyis például a “júrához, triászhoz és krétához” tartozna egyaránt! Sok fosszília nincsen  a helyén, vagy  a megfelelő kőzetében. Hegycsúcsokon sok tengeri lelet van. Barlangok tartalmaznak sok olyan leletet tartalmaz, aminek nem kell, hogy ott legyen, például elefántcsontvázak. A fosszílákra az lehet a magyarázat, hogy az Özönvíznél sok állat tetemét katasztrófaszerűen eltemette (polisztriált leletek). Lassú, gerinctelen állatok nem nagyon tudták elkerülni az emelkedő vizeket. Így azok vannak a legalján a fosszilis soroknak. Feljebb rovarok, vagy nagyobb mozgásképességű állatok foglalnak helyet. Legfelül emlősök vannak, és madarak, akik hosszú ideig tudtak repülni, mielőtt elpusztultak. A Cope törvény szerint a fosszilis sorok példányai egyre növekednek. Ez úgy lehetséges, hogy az Özönvíz örvényeiben a méretük szerint temetődtek el a leletek. Érdekes, hogy a mai képviselőjük az élőlényeknek kisebb méretűek!
A leletek kormeghatározásában is van kérdőjeleznivaló: a leletek korát úgy határozzák meg, hogy megnézik, milyen kőzetben van. A kőzet korát pedig az alapján határozzák meg, hogy miféle vezérkövületek vannak a kőzetben, vagyis ez egy önmagába záródó kör.
•	Kormeghatározások: 
Sok probléma van a kormeghatározási módszereknek. Elsőre vegyük szemügyre a szén 14-es módszert. Ez azt állítja, hogy a természetben 14-es szén izotóp mindig előfordul. Ez az élőlények testébe kerül lélegzés révén, és amikor az élőlény elpusztul, onnantól kezdve a szén-14 bomlik. Azonban azt kell tudni, hogy ez a módszer csak 25,000 évre visszamenően érvényes. Tehát nem lehet annál régebbi leleteket datálni vele. Az is érdekes tény, hogy az evolúció szerint a világ összes szénkészlete 10 milliónál előbb keletkezett. Így az összes szén-14-ének el kellett, hogy bomoljon. Azonban még nem találtak olyan szénmintát, ami nem tartalmazna szén-14-t!
Van más módszer is, ami radioaktív elemek bomlását vizsgálja, például urán, tórium, rénium. Ezeknek a végterméke hélium. Azonban a világ héliumtartalma még jóval elenyészőbb annál a héliummennyiségnél, aminek létre kellett, hogy jöjjön, ha valóban sok millió évig létezett a föld. 
Ezen módszerek fő problémája az, hogy nem veszik tekintetbe azt, hogy menni leányelem (az az elem, amivé a kiindulási, szülői elem bomlik.) létezhetett a kiindulási mintában. Továbbá azt sem veszik tekintetbe, hogy a bomlási ráta a környezettől függően más lehetett a múltban, vagy végbemehetett olyan folyamat, ami hatott a bomlásra, vagy esetleg valamelyik elem, szülői, vagy leányelem szökhetett a kőzetből. Ezen módszerek így szinte használhatatlanok. Például a Grand Canyon tetején lévő kőzetet idősebbnek találták, mint azt a kőzetet, ami az alján van. Továbbá több datálási módszert egyszerre alkalmazva egy adott mintára sokszor nem ugyanazt a kort adja!
Az is figyelemre máltó, hogy a datálási módszerek létrejötte előtt (1910) már hozzárendeltek korokat az egyes leletekhez és kőzetrétegeknek!
•	Mutációk: 
Az evolúcióelmélet szerint az élővilág fejlődése azzal magyarázható, hogy a legeslegelső élőlénytől kezdődően sorozatos mutációk révén (a mutáció azt jelenti, hogy  a genetikai örökítőanyagban, a DNS-ben változás történik). Háromféle mutáció van: ami a genetikai kód egyetlen betűjét (C, T, A, G) érinti (bázispárcsere, kitolódás, benyomódás, stb…), vagy, amikor a DNS egy szakaszában megváltozik (szakasz kiesés, szakasz betoldás, duplikáció, transzlokáció), vagy amikor egy egész kromoszóma változik: megduplázódik, egy karja letörik, stb… ez a genomi mutáció. A második és a harmadik csoport mindig káros. Az első csoport is majdnem mindig káros, kb. 99,95%-kal. Így, ha mutáció történik, inkább egy bázispár helyén történik. Ez alapján is levezetik a genetikai órákat az evolucionisták. Így az evolúció úgy zajlik, hogy a genetikai anyag bázispárokban mindig cserélődik. Azonban ezzel az elgondolással az a probléma, hogy a kezdetek kezdetén hogy jött létre az a DNS, az az információ, amivel indulhatunk. Ahhoz, hogy az élőlény fejlődjön, ahhoz új genetikai anyagnak létre kell, hogy jöjjön. Ez a DNS-nek egy szakaszának a megkétszerőződésével lehetséges. De ez visszamegy az eredeti problémához. Az információ eredetileg honnan jött? Az, hogy ez az információ egyenletesen változik, ehhez túl sok időre lenne szükség. A 70-es években történt az evolúciónak egy paradigmaváltása, miszerint az evolúció rövid időn belül nagy ugrásokon ment keresztül. De ezzel az a probléma, hogy ez nagyon, nagyon valószínűtlen. Emellett ez szemben áll azzal, hogy a mutációk eleve lassan, aprólékosan halmozódnak fel, és így létrehozzák az evolúciós változásokat. 
Az is figyelemre méltó, hogy egy élőlény genetikai anyagának csupán 1%-a hasznos. a maradék hasztalan szemét. Ennek azonban kellett, hogy valahonnan keletkezzen.
A genetikai anyag már eleve létezett a kezdetén, tehát ez arra utal, hogy kell, hogy létezzen egy olyan Teremtő, aki ezt megtervezte, és létrehozta. Az élőlényeknek fajonként pedig máshogy tervezte meg, és az, hogy két élőlény kinézetben hasonlít egymásra, azt jelenti, hogy belső szervi működéseik is valószínűleg hasonlók, tehát valószínű, hogy hasonló a genetikai anyaguk. Ez azonban nem jelenti azt, hogy egymásból fejlődtek volna! 
Örök problémaként az áll, hogy a genetikai kód (három bázis szekvenciája egy adott aminosavat kódol) minden élőlényben ugyanaz.
•	Emberevolúció:
Mi az igazság azokkal a leletekkel, amelyek elvileg azt mutatják, hogy az emberi faj is átesett egyfajta evolúciós változáson? A feltételezett emberré válás útvonala 3 szakaszból áll. Az út egy olyan majom csoportból indul, amit úgy neveznek, hogy hominoidea. Ez szétválik két csoporttá, ami a mai majmok különböző csoportjai (pl. csimpánz, gorilla, orángután), és a hominid csoporttá: ennek a legkorábbi képviselője az Australopithecusok (A. ramidus, afarensis, stb…). Ezekből fejlődik ki a mai ember, a Homo habilis – erectus – sapiens útvonalon. 
Sokszor az a gond az olyan leletekkel, amelyekről azt mondják, hogy ezek azon a vonalon vannak, amelyek az emberig fejlődnek, hogy sokszor kevert leleteket találnak, vagy gyakran újabb rendszertani kategóriába sorolják. Gyakran új rendszertani csoportot hoznak létre minden új lelet miatt nagy izgalmukban, mivel elég ritkán találnak ilyen leleteket. 
Néhány példa arról, hogy milyen tévedések voltak: Ramapithecus: erről sokáig azt hitték, hogy a legelsőbb képviselője az emberré válás során. Valóban kihalt orangután fajhoz tartozik. Hesperopithecus: egyetlen fogból állt, de valóban paraguay-i disznóhoz tartozik. Pithecanthropus: a mai Homo erectusba tartozik.
A kreacionista elmélet szerint a hominoideák és a hominidek azok egy fajtába tartozhattak. Azért nem találják az ezek közti hiányzó láncszemeket, mert nincsenek. 
A Homo habilis manapság egyre eltűnő félben lévő rendszertani csoport. Elég kevés lelet tartozik hozzá, és egyre jobban kiderül róluk, hogy más rendszertani csoportokba tartoznak. A Homo erectusról érdemes tudni, hogy nagyon szélesen elterjedt csoport. Világszerte találták meg a leleteit, és sokszor külön csoportot hoztak létre, mivel újabb és újabb leleteit találták meg. Sok neve is van, például Java ember, Peking ember, Vértesszőlői ember. Valószínű, hogy ez, és a Homo sapiens és a Homo neanderthalensis (neandervölgyi) egy biblikus fajtába tartozik. Az erectus valószínű, hogy a sapiensnél kisebb méretű volt. Egyébként sok külső bélyegük hasonló. Azért lehettek annyira változatosak (pl. agykapacitás), mivel sok földrajzi szélességen éltek, az adott éghajlathoz alkalmazkodhattak. Például a sarkvidékeken a testük zömökebb lehetett. Ilyenek a mai eszkimók. A neandervölgyi is a mai emberhez hasonló lehetett. Eszközei és vallásos szertartásokra emlékeztető temetéseket végeztek. Azért térhettek el kinézetre, mivel a csontjaikat megvizsgálva betegségben szenvedtek (golyva), és mivel északon éltek, a hideg klíma miatt a H. sapiensek kiszoríthatták. 

•	Tervezés, Nóé és az Özönvíz, és a népek eredete: 
A kreacionista elmélet szerint az életet az alkotó Isten megtervezte, és hogy ennek jelei vannak az élővilágban. Az Alkotó kéznyomai felfedezhetők a természetben. Rengeteg példát lehetne hozni a növényvilágból, rovarvilágból, tengeri élőlényvilágból, a gerincesek világából, amely arra mutat, hogy egy adott szerv, vagy olyan finom struktúra nem jöhetett létre a véletlen folyamán (például virágok beporzási szerkezetei, az emberi retina és központi idegrendszeri feldolgozása, pókok hálói). Gyakran ilyen esetben nincsen szelekciós nyomás ezen élőlényeken, vagyis nem késztetnek arra, hogy “evolúciós változáson menjenek át”. Erre még az evolucionisták jöttek rá az orchideák esetében. Rengeteg faja van ennek a színes virágos növénycsoportnak, de alig különböznek a rátermettségükben.
A mai népek egy nyolcfős emberi populációtól származik, nevezetesen Nóétől és családjától. Három fiától, Sémtől, Hámtól, és Jáfettől ered a ma 3 nagy embercsoport: a kaukazoid, mongoloid, és a sémita népségek. Valószínű, hogy a Hámiták a sötétbőrűek első képviselői lehettek. Kimutatták, hogy rövid időn belül is létrejöhetett a mai bőr árnyalatok. Ez azért lehetséges, mivel az ember csak egyféle bőr szín pigmenset termel, a melanint. Ez csupán különböző mennyiségben van jelen mindenkiben, és ez genetikailag meg van határozva. Továbbá lehetséges az is, hogy hosszú távokra vándoroljanak az emberek rövid idő alatt (évszázadok). Ami viszont nagyon érdekes, hogy ha megvizsgáljuk különböző népek istenhitét vagy vallási rendszerét, előfordul, hogy van olyan mondájuk, vagy történetük, miszerint ők réges-régen elszakadtak az Istentől, vagy az istenektől, vagy, hogy hasonló teremtéstörténetük is van (van egy példa egy ilyen törzsről Pápua Új-Guineában, amelynek  egy misszionárius elmondta nekik a keresztyén teremtéstörténetet, és elcsodálkoztak, hogy ez a történet jobb az övéknél), vagy esetleg emléket tartanak az Özönvízről. Világszerte vannak ilyen népek. A legjobban úgy lehet mondani, hogy ezek a népek egy halvány emléket tartanak Istenről (ezért ír róluk Pál, hogy szívükbe íródott törvényük van). Az evolúciós elméletnek ezért rossz hatása van ennek fényében, mivel gyakran a misszionárius azt hiszi, hogy egy vad, primitív néphez megy el, holott ezek nem primitívek, hanem bűnös emberek, elszakadva Istentől, és akiknek szükségük van a megváltásra.

III.)	Idézetek
Evolucionistáktól és Humanistáktól:
1.	Eljön majd a nap, miközben a bizonyítékok az evolúcióra annyira felgyülemlenek, és az elmélet annyira meggyőző lesz, hogy az utolsó és legfundamentalisztikus keresztyén harcosnak is le kell, hogy majd tegye a fegyvereit, és feladja magát feltételek nélkül. Én azt hiszem, hogy az a nap a keresztyénség vége lesz.
2.	Mivel nem hiszünk Istenben, az emberrel kezdünk, nem Istennel, a természettel, és nem a természetfelettivel. A természet szélesebb és mélységesebb lehet, mint amennyire hisszük, tehát bármely új felfedezés róla csak bővíti a róla való ismeretünket.
3.	Richard Lewontin: A tudomány oldalán állunk, annak ellenére, hogy abszurd néhány képződménye, és hogy nem sikerült teljesen létrehozni a tökéletes egészséget, vagy életet, az olyan egyszer volt, hol nem volt mesékkel szemben. Egy előzetes elkötelezettségünk van a materializmushoz. Nem a tudomány módszerei vagy intézményei kényszerítenek arra, hogy naturalista magyarázatot fogadjunk el a természetről, de ellenben az a priori materialista elkötelezettségünk arra kényszerít, hogy olyan megfigyelési módszert és fogalmakat dolgozzunk ki, attól függetlenül, hogy a köznép hogy fogja fel. Továbbá a materializmus abszolút, mivel nem engedhetünk egy isteni lábat beengedni az ajtón.
4.	Meg vagyok győződve arról, hogy az emberiségért való küzdelmet meg kell harcolni és megnyerni a közoktatásban olyan tanárokkal, akik híveket szereznek egy új hitnek: az ember hitének, ami felfedezi az emberben azt a szikrát, amit a teológusok a transzcendenciának hívnak. Ezen tanároknak ugyanolyan önzetleneknek kell lenniük, mint a legerélyesebb fundamentalista prédikátoroknak, akik egy tantermet használnak egy prédikálószék helyett, hogy a humanizmus értékeit közvetítse bármilyen tárgyból, bármelyik oktatási szinten. A tanterem kell, hogy legyen, és lesz is egy olyan hely, ahol a régi és az új összecsap, azaz a keresztyénség rothadó teste, a hozzáfűződő ártalmaival és az új humanista hit.
5.	Egy tasmániai egyházi iskolában az volt az elv, hogy az evolúciót tanítják, és Istent hozzáadják. A környéki püspök mindent tett annak érdekében, hogy megakadályozzon abban, hogy odalátogassam, de az egyik tanár megengedte, hogy ott beszéljek, és a kreacionista nézőpontot bemutassam. Az előadásom végén a 70 lánytanulóból 69 körbevett, és szóban letámadott engem: “Nincs Isten!” “A buddhizmus jobb, mint a keresztyénség!” “Az evolúció igaz!” “Nem lehet bízni a Bibliában!” “A Biblia tele van hibákkal!” “Nem érdekel, amit akar mondani nekünk!” Mivel kompromisszumot kötött az iskola az evolúció tanításával, ezek a lányok még kevésbé érdeklődtek Isten Szava iránt, mint akik a közoktatásban részt vesznek. Az Egyház iskolájába jártak. Nem ismernék tehát az igazságot? Az igazság már a birtokukban volt. Az egyik fiatal lány azonban odajött hozzám, a könnyei között. Megköszönte, hogy én megalapozhattam az ő hitét. 
6.	Az Amerikai Ateista: A keresztyénség teljesen oda kell adnia magát a hat napos teremtéshez, ahogy a Mózes 1. könyvében le van írva. A keresztyénségnek teljes erejével kell, hogy harcoljon az evolúció elmélet ellen, mivel csak ezáltal világos az, hogy mivel Ádám és Éva evett a tudás fájáról Jézus miért élt, és miért halt meg. Azáltal, hogy Ádám bukott, mi értelme van a keresztyénségnek? Nincsen.  

Idézetek a Bibliából; mit mond Jézus a Teremtésről?:
Itt fel vannak sorolva néhány ige. Kérlek, vedd az időt elolvasni a megfelelő igét!
•	1 Kor. 15, 1-4; 12-57: arról, hogy mit jelent az eredendő bűn, és hogy mi a következményei; az utolsó ellenség a halál
•	Rom. 8,22: arról, hogy az egész teremtés a megváltásra vár, mivel elromlott a Bűneset miatt
•	Jel. 21,1-4: az eljövendő reménységről, hogy elmúlik az Átok
•	Rom. 1,18-21: Istent fel lehet fedezni a teremtett világban, és hogy nem ismerjük fel, az szándékos elfelejtkezés
•	2 Pt. 3,3-10: csúfolódók támadnak, akik megtámadják a teremtést és Nóé Özönvízét, ez az uniformitárusokról szól (más neve az evolucionistáknak), ami arra utal, hogy mióta a világ létrejött halál és küzdelem mindig volt, nem volt Bűneset; az apostolok hittek az Özönvízben; az eljövendő Ítélet

Mit mond Jézus a Teremtésről: “Ő így válaszolt: Nem olvastátok-e, hogy a Teremtő kezdettől fogva férfivá és nővé teremtette őket? Majd így folytatta: Ezért hagyja el a férfi az apját és anyját, ragaszkodik feleségéhez, és lesznek ketten egy testté. Úgyhogy már nem két test, hanem egy. Amit tehát Isten egybekötött, ember azt el ne válassza.” Mt. 19,4-6

“Ahogyan Nóé napjaiban történt, úgy lesz az Emberfia eljövetele is. Mert amiképpen azokban a napokban, az Özönvíz előtt, ettek, ittak, házasodtak és férjhez mentek egészen addig a napig, amelyen Nóé bement a bárkába, és semmit sem sejtettek, míg el nem jött az özönvíz, és mindnyájukat el nem sodorta, úgy lesz az Emberfiának eljövetele is.” Mt. 24, 37-39

	Így tehát Jézus amikor az ember házasságáról beszél, úgy kell értelmezni, mint ahogy értelme van Mózes 1. könyvében. Ott pedig csak úgy lehet értelmezni, hogy Ádám és Éva egy testből jöttek. Jézus mindig is utal az Írásokra, különösen Mózes 1. könyvére, ahol le vannak fektetve Isten rendelkezései arról, hogy az ember hogyan élje az életét. Az emberpárt továbbá a Teremtés elején hozta létre. Ez szemben áll az evolúció állításával, hogy az ember a törzsfejlődés legkésőbbi korában fejlődött ki. A második idézet szerint Jézus egy valódi, világméretű Özönvízben hitt.

IV.)	Mit tehetek én?
Elsősorban világosan kell látnod, hogy semmiképpen nem lehet kompromisszumot kötni az evolúciós elmélet elfogadásával, mivel ez aláássa az Evangéliumot és Isten szavát. Emellett azonban, hogy tudjál válaszolni olyan embereknek, akik megkérdezik, hogy mi a véleményed az evolúcióról, olvashatsz különböző traktátusokat vagy könyveket, amelyek majd elkészülnek. Ez nem azt jelenti, hogy neked olyan tudományos szintet kell elérni, mint egy biológus vagy geológus, hanem elég alapvető szinten tudni beszélni erről a dologról, mivel az átlagembernek sincs annyi tudása, mint egy tudósnak. (Sőt nem kell mindent megjegyezni a technikai részletben) Ha aktívabban szeretnél munkálkodni a Teremtés ügyében, lehet meghívni előadókat a templomodhoz, gyülekezetedhez, vagy esetleg videókat bemutatni. Az átlagnál sikeresebbek a kreacionista evangelizációk, mivel vissza tudják vezetni az embereket a gyökerekhez; Istenhez, és az Evangéliumhoz. Olyan hatásos, hogy ateista evolucionisták is megtérnek. Végsősorban nem az evolucionisták vagy humanisták ellen van harcunk, hanem az ideológiájuk ellen; “Mert a mi harcunk nem test és vér ellen folyik, hanem erők és hatalmak ellen”, elméletek és hamis tudomány ellen.

	Történelmi korszakot élünk át. Gyorsan tenni kellene a mai korszellem ellen, ami egyre ellenségesebbé válik a keresztyénséggel szemben. “Ha az alapfalakat lerombolják, mit tehet az igaz ember?” 11. Zsolt., 3 Eddig ki hitte volna, hogy a csata egy tudományos elmélet körül forrong a leghevesebben? Itt dől el minden. Itt éleződik ki a legjobban, hogy ki az Úr az emberek életében, az Isten, vagy az Ember? Nekem az az imádságom, hogy minél több ember keresztyén felébredjen erre a dologra, és hogy fontolja meg, miben hisz. Ha szívére veszi ezt az ügyet, a Szentlélek legyen velünk, hogy küzdhessünk Isten ügyéért. Lehet, hogy nehéznek tűnik majd az út, de:

	“És megtudja az egész egybegyűlt sokaság, hogy nem karddal és lándzsával szabadít meg az Úr. Mert az Úr kezében van a háború, és ő ad kezünkbe benneteket. … Dávid tehát erősebb volt a filiszteusnál, bár csak parittya és köve volt.” 1 Sám. 17, 47; 50

	“Jézus rájuk tekintett és ezt mondta nekik: Embereknél ez lehetetlen, de Istennél minden lehetséges.” Mt. 19, 26

	Jézus mondja: “Íme, én elküldelek titeket, mint juhokat a farkasok közé: legyetek tehát okosak, mint a kígyók, és szelídek, mint a galambok.” Mt. 10, 16