Módszertani kérdések a nyelvoktatásban

	Kontra H. Edit A könyve elsõsorban angol szakos egyetemi hallgatók számára íródott, de gyakorló tanárok is haszonnal forgathatják módszertani ismereteik rendszerezése céljából. Maga a könyv azonban nem helyettesíti a primér szakirodalmat, könyveket és cikkeket, amelyek az alapvetõ ismeretek elsajátításához nélkülözhetetlenek, valamint szükség van az ismereteken alapuló készségek alkalmazására, kipróbálására és begyakorlására is. Amikor azonban összefüggõen kell számot adni a módszertani ismeretekrõl (például egy államvizsgán), akkor megbízható és átfogó áttekintést nyújt ad azokról a területekrõl, amelyek a követelményrendszerben szerepelnek, segít tisztázni a fogalmakat, megvilágítani a területek közötti összefüggéseket, és rámutat az elmélet és gyakorlat kapcsolatára is. Az összefoglaló kérdések és feladatok lehetõvé teszik a könyv interaktív használatát teszik lehetõvé, a fejezetek végén található bibliográfia pedig a további tájékozódást segíti.
	Kontra A könyv bevezetésébenként a mit, hogyan és miért kérdések felvetésével rávilágít az elmélet, a repertoár és a gyakorlat összefüggésének fontosságára. A , s a reflektív modell bemutatásán keresztül a kreatív, döntésképes professzionális tanáreszmény mellet tör lándzsát.  Ezek után a szerzõ sorra veszi azokat az alapkészségeket, amelyek fejlesztése a nyelvoktatás homlokterében állnak. A receptív készségek kettõs megközelítésén, a részletektõl az egész felé történõ adatfeldolgozáson, valamint az egésztõl a részletek felé történõ fogalomvezérelt megközelítésen keresztül eljut az interaktív megközelítésig, ahol a befogadó interakcióba kerül a szöveggel, és az értelmezést a világról szerzett ismeretek mellett a társadalmi és kulturális beágyazódás is befolyásolja. Ezenkívül A könyv foglalkozik a szövegtípusok sajátosságaival, az értési célok és stratégiák fontosságával és a készségfejlesztés módszereivel.
	A produktív készségekhez a szerzõ szerint a receptív készségeken keresztül vezet az út. Az íráskészség tárgyalása során a szövegközpontú, kommunikatív, önkifejezés tanítására -- amely felhasználja az írás-folyamat természetes lépéseinek (anyaggyûjtés, szerkesztés, döntés a stílusról, javítás, véglegesítés) -- helyezi a hangsúlyt, az írás-folyamat természetes lépéseinek (anyaggyûjtés, szerkesztés, döntés a stílusról, javítás, véglegesítés) felhasználásával. Hangsúlyozottan , s kiemelten foglalkozik a visszajelzés fontosságával az egész folyamatban. A szóbeli kommunikációt Kontra szociokulturális tevékenységként fogja fel (hasonlóan a Közös Európai Keretekhez) és a kommunikatív részkompetenciák fejlesztésén keresztül ajánlja a fejlesztésüket. Felhívja az olvasók figyelmét a nyelvhelyesség és a beszédfolyamatosság kiegyensúlyozásának fontosságára, a hibajavítás módszereire, és gyakorlat-tipológiával is szolgál. M , valamint minden egyes készség tárgyalásánál külön kitér a tesztelési módszerekre és a módszerek tanulásra gyakorolt visszahatására.
	A nyelvtani készségek fejlesztését a szerzõ a forma, jelentés, használat és kontextus összefüggésében mutatja be, tárgyalva az audiolingvális, kommunikatív és kognitív tanulságokat is.  A szókincs fejlesztését a nyelvtani készségek fejlesztésével azonos súlyúnak látja a szerzõ, s fontos szerepet tulajdonít a szószerkezeteknek. A módszerek tárgyalásánál a szavak értelmezésétõl a memóriában való raktározáson keresztül az elõhívásig és a kontextus szerepéig minden kognitív folyamat fontosságára rámutat, és a módszereket ezekhez a folyamatokhoz igazítja. 
	A készségek számbavétele után Kontra Edit a tanítás tervezésének különbözõ szintjeit mutatja be az óravezetés nagy vonalakban való tervezésétõl a finomhangolásig (az óra céljának meghatározása, az óra nagy egységei, tevékenységek, azok lépései, átmenetek interakciós formák megtervezése). A tanegységek tervezését elhelyezi a nagyobb kontextusokban is, mint a tanmenet, tanterv, illetve a Közös Európai Keretek fogalmi rendszereében. Foglalkozik a tankönyv szerepével és kiválasztásának elveivel, hiszen a különbözõ életkorok különbözõ módszereket és más-más megközelítéseket kívánnak. A kKönyvében külön foglalkozik a kisgyerekek tanításának módszertani sajátosságaival is. Az osztálytermi munka során tárgyalja a csoportdinamika, a tanulói szerepek és a motiváció kérdését. A tanítás tartalmainak tekintetében kitér pedig a fordítás sajátosságaira, az irodalom felhasználhatóságára a nyelvórákon, a kulturális ismeretek és készségek szerepére. Á , valamint árnyaltan mutatja be a tesztelés fontosságát a különbözõ résztvevõk szempontjából, b . Végül bevezet a tesztelés alapfogalmaiba, módszereibe, és hangsúlyozza a tanulásra való visszahatás jelentõségét is kihangsúlyozza.
	A könyv a módszertan mai, módszereken túli korszakával zárul:, Kontra Edit felvillantja az eklekticizmus dilemmáit, a humanisztikus módszereket és összefoglalja a gyakorlat során bevált alapelveket. K , majd kitekintést nyújt a magyarországi idegen nyelvoktatás helyzetére.
A könyv a témákat fontosságuknak megfelelõen, arányosan, sokoldalúan, elfogulásmentesen tárgyalja. A módszerek és megközelítések kritikáját is bemutatja, sok választási lehetõségeket kínál, de ahol kell, határozott állást foglal. Azzal, hogy hHiányos jegyzetek, vagy átrághatatlannak tûnõ és ezért elhanyagolt olvasmánylisták helyett alapos, fogalmilag világos, a legmodernebb ismereteket tartalmazó, megbízható, jól tanulható összefoglalását adja a módszertani ismeretekrõlnek, így egy olyan “szolgáltatást” biztosít nyújt a hallgatóknak számára, amelyi mindenképpen a minõségi tanulást segíti.

Kontra H. Edit (2006): Az angol nyelv tanításának legfontosabb módszertani kérdései. Okker Kiadó, Budapest.

Szálkáné Gyapay Márta
Toldy Miklós Gimnázium