Nykynorjan pseudostandardisanasto

kokoaja: sp12@hotmail.com (2004 - 2007)

"Murteiden asema myös julkisessa kielenkäytössä on niin vahva, että
 yhdestä yleispuhekielen standardista on vaikeaa puhua."
 (Andersen - Riikola: Brillefint! / Finn Lectura 2000)

"Päinvastoin kuin useimmissa muissa maissa Norjassa ei ole yleisesti
 hyväksyttyä puhekielimuotoa."
 (Farbregd - Kämäräinen, Suomi-norja-suomi-sanakirja / WSOY 2002)

Substantiiveilla on norjassa kolme sukua (etupäässä nynorskin murteissa,
mutta myös puhutussa bokmål-kielessä): en/-en (mask. tai yl.), ei/-a (fem.) ja
ett/-et (neut.); kts. hakus. 'yksi'. Määräiset artikkelit sekä bokmålissa että
nynorskissa ovat den (m./f.) sekä det (n.).
Epämääräinen monikko muodostetaan yleensä päätteellä -er (nynorskissa
vaihtelevasti -ar/-er*, neut. useimmiten päätteetön) tai joskus ilman,
määräinen monikko päätteellä -(e)ne tai -a (yksitav. neutreista; nynorskissa
tavallinen neut. määr. mon.).

* feminiinisten sanojen monikko nynorskissa on -ar (määr. -ane) sanoilla,
jotka päättyvät -ing. Huomaa myös: ei klo, -a, klør, klørne 'kynsi, kynnet'.

Nynorskissa verbin perusmuodon pääte voi olla myös -e kuten bokmålissa;
perinteisesti se on kuitenkin -a (indikatiivin preesens samaten -ar). Menneen
ajan muodot muodostetaan ruotsin tapaan: bodde 'asui', har/hadde bodd
'on/oli asunut'. Nynorskissa bokmålin "kattavaa" menneisyysmuotoa -et
vastaa usein -a (tavallinen verbeillä, joiden keskellä on monta konsonanttia).

Suomen partisiippirakenteen vastine-esimerkki:

Han så henne komme. -- Hän näki hänen tulevan.

Jos kuitenkin voidaan kääntää modaalilla (-sten, -en):

Han gikk haltende av sted. -- Hän poistui nilkuttaen paikalta.
De stod der og så på hverandre. -- He seisoivat siellä katsellen (tai
suomessakin: ja katselivat) toisiansa.

Abstraktoitu ääntämys

au    [äy ~ öu]
d    jää ääntymättä pitkän vokaalin jälkeen erit. sanan lopussa (glad [gla:],
     god [gu:]) sekä joissain tapauksissa l:n, n:n ja r:n jäljessä
g    i:n, ei:n ja øi:n edellä [j], ei kuitenkaan lainasanoissa (yleensä äänetön
     sanan lopussa)
gj    [j]
h    jää ääntymättä j:n ja v:n edellä
k, kj    ennen i:tä ja y:tä [H¡], melkein kuin saksan ch
sk, skj    [s], paitsi yksinäisen e:n edellä [sk]
t    jää ääntymättä neutrisessa artikkelissa (landet [lanne]), mutta ääntyy
     kun seuraa genetiivin s (landets)
u    suomen u:n ja y:n välissä
y    suomen y:n ja i:n välissä

k, p ja t ääntyvät myös yleensä henkäyksen kanssa: _tast_ [t(h)ast], jne.

Hakusanoissa on pyritty antamaan ensin bokmålin muoto tai muodot.

aalto    bølg-e, -en (nn. bølgje); bår-e, -en/-a
aaltoilla    (å) bølg-e (menn. -et/-a); (å) bår-e (menn. -et/-a)
aamu    morgen, -en (_om morgenen_ aamulla, aamuisin)
aamunkoitto, sarastus    daggry, -et
aarre    skatt, -en
aasa    ås, -en, æser
aavikko    ørkenslett-e, -a
aavistus    aning, -en/-a
ah ja voi    akk
aie    hensikt, -en; _ha til hensikt / være ment på_ (molemm. + å-inf.) olla
      aikeissa (tehdä jtk)
aiemmin    tidligere; før
aika    tid, -en/-a (_i tidens løp_ ajan kuluessa; _med tiden_ ajan mittaan;
      _i tide / tidsnok_ ajoissa)
aika, melko    nokså
aikoa; pitää    (fut. apuv.) å skulle/skulla (skal, skulle, skullet/skulla)
aina    alltid
ainoa    eneste (ene-)
ainoastaan, vain    bare; kun
airo    år(-e), -en/-a
airut    budbringer, -en, -e; marskalk, -en
aisti    sans, -en
aistia    (å) sans-e (impf. -et/-te/-a)
ajatella    (å) tenk-e (impf. -te); _Hva syns du om dette?_ Mitä ajattelet
      tästä?
ajatus    tank-e, -en
ajokoira    støver, -en, -e
alas    ned
alaspäin    nedover, nedad
alentua    (å) ned-late (*-later/*-lèt, -lot/*-lét, -latt/*-late) seg
alin, alimmainen    underst; nederst; lågest
alkaa; aloittaa    (å) begyn-ne (impf. -te)
alla, alle    (prep.) under
aloittelija    begynner, -en, -e
alus    fartøy, -et
ampua    å (be)skyte (skyter/skyt, skjøt/skaut, skutt/skote)
ankka, sorsa    and, -a, ender
ansaita    (å) tjen-e (impf. -te); (olla jnk arvoinen) å fortjen-e (impf. -te)
antaa    (å) gi (gir, gav, gitt); (nynorskissa myös) å gje(va) (gjev, gav, gjeve)
antaa anteeksi    (å) unnskyld-e (menn. -te) [ünnH¡ïlle]
anteeksianto    tilgivels-e, -en
antelias    gavmild, -t
arki    hverdag, -en (nn. kvardag, -en)
armelias    barmhjertig, -; (armollinen) nådig, -
armo    nåd-e, -en; miskunn, -en
armosuosio    gunst, -en
arvoitus    gåt-e, -en
arvostaa, pitää jtk arvossa    (å) verdsette
ase    våpen, -et, -
asettaa    (å) stil-le (impf. -te); (å) sette/setja (setter/set, satte/sette, satt)
asia    sak, -en; ting, -en, -
asti, kunnes    (prep.) til, inntil
aurinko    sol, -en/-a
autiomaa    ørken, -en
auttaa    (å) hjelpe (hjelper, hjalp, hjulpet)
avain    nøk-kel, -kelen, -ler

barbaari    barbar, -en
britti    brit-e, -en (adj. _britisk_ brittiläinen, britti-)

edessä, etupuolella    (prep.) foran
edestä, puolesta; varten, -maan    (prep.) for (+ å-inf.)
edetä    (å) gå fram; (å) rykk-e (menn. -et/-a) fram; avanser-e (impf. -te)
edistyä    (å) gjøre framskritt
ehdottomasti    absolutt
ehkä, kenties    kanskje; kan hende
ehtoollinen    nattverd, -en
ei    nei (_verken... eller..._ ei... eikä...); (verbin kanssa) ikke (nn. ikkje;
      epäm. nominaalilauseessa: ingen)
Ei kestä.    Selv takk.
ei koskaan    aldri
ei mikään/mitään    ingen, inga, intet (nn. neut. inkje, fem. murt. ingor), mon.
      ingen (nn. vanh. ingi, murt. ingin); (yksinään) ingenting (nn. inkjevetta);
      _Ingen årsak._ Ei se mitään.
ei missään    ingensteds
ei suinkaan    ingenlunde
Eikö totta?    Ikke sant?
eilen    i går
eläimellinen    dyrisk, -
eläin    dyr, -et, -
elämä    liv, -et, - (_sette livet til_ kuolla)
elävä    levende
enemmän    mer
enintään    høyst; toppen
enkeli    eng-el, -elen, -ler
ennestään    fra før
ennustus    spådom, -men, -mer
ensin    først
enää    mer; lenger; videre (_ikke lenger_ ei enää)
epäilemättä    utvilsomt
epäsikiö    misfost-er, -eret, -er/-re
epäsointu    kakofoni, -en
epätoivo    fortvilels-e, -en
epätoivoinen    fortvilet, -
epäusko    vantru, -a
erikseen    skilt; for seg
erilainen    ulik; annerledes
erimielinen    uenig, -
erinomainen    utmerket; fremragende
erottaa    (å) skille/skilja (skiller, skilte; nn. skil, skilde, skilt); _~ seg_ erota
erämaa    villmark, -en/-a; (kuv.) ørken, -en
eräs    en, et (nn. ein, ei, eit); _en viss person_ eräs henkilö
esihistoriallinen    forhistorisk, -
esille, esillä    fram, framme
esimerkki    eksemp-el, -let, -ler; døm-e, -et (_for eksempel / til dømes_
      esimerkiksi)
esitellä    (å) forestil-le (impf. -te); (å) presenter-e (impf. -te)
eteenpäin    fram, framover, fremad
etelä    sør; syden (_sørpå_ etelässä, _søretter_ etelään)
eteläinen    sørlig, -; søre; søndre; sydlandsk, -
etenkin    særlig, især
etenkään: ei etenkään    spesielt ikke
etsiä    (å) let-e (impf. -te) (etter)
että    at (_både... og..._ sekä... että...)
etukäteen    på forhånd

haahka    ærfugl, -en
haavoittaa    (å) sår-e (menn. -et/-a)
haistaa    (å) lukt-e (menn. -et) på
haju    lukt, -en/-a
halaus    klem, -men, -mer
haltia    (myt.) alv, -en (yhdyss. alve-)
halu, mieli    lyst, -en/-a
-han, -hän    (emf. part.) jo
harakka    skjær-e/skjor, -a
harha-askel    feiltrinn, -et, -
harjoitella    (å) øv-e (impf. -de)
harmaa    grå, -tt
harppu    harp-e, -en/-a
he, ne    de (obj. dem, de; poss. deres), (nn.) dei (obj. dei, vanh. deim;
      poss. deira)
heikkous    svakhet, -en
heittää    (å) hive/hiva (hiver/hiv, heiv/hivde, hivd/hivt/hive)
helmi    perl-e, -en/-a
helppo    lett, -
herkullinen    lek-ker, -kert, -re
herättää    (å) vekk-e (menn. -et); (kuv.) å vekke (*vekker, vakte, vakt)
herätä    (å) våkn-e (menn. -et)
hieman    litt; noe, (nn.) nokså
hiirenhiljaa    musestille; murende stille
himo    begjær, -et; attrå, -et (_spillegalskap, -en_ pelihimo)
hirviö    uhyr-e, -et; utysk-e, -et
home    mygl, -et
hopea    sølv, -et
hullu    (adj.) gal, -t; (s.) galning, -en
hulluus    galskap, -en; dårskap, -en
huolestuttaa    (å) bekymr-e (menn. -et/-a)
huomata    (å) merk-e (-et); (å) gå (impf. -dde); (löytää) å oppdag-e (menn.
      -et)
huomauttaa (jstk)    (å) gjøre oppmerksom på
huomautus    merknad, -en
huomenna    i morgen
huomio    oppmerksomhet, -en (_ta i betraktning_ ottaa huomioon)
huono    dårlig, -
huonovointinen    utilpass, -; uvel
hurmaava    henrivende
huurre    rimfrost, -en
huuru    eim, -en
hylätä    (å) forkast-e (impf. -et/-a); (å) vrak-e (-et/-te/-a); (torjua) å avvis-e
hymyillä    (å) smil-e (impf. -te)
hyppiä, hypätä    (å) hopp-e (menn. -et/-a)
hyttynen    mygg, -en
hyvin    (kunnolla) godt; bra; (erittäin) svært; veldig
hyvyys    godhet, -en
hyvä    god, -t (komp. bedre; superl. best)
hyväillä    (å) kjærtegn-e (menn. -et/-a); (å) smeik-e (impf. -te)
hyvässä tarkoituksessa    i den beste hensikt
Hyvästi.    Ha det bra.
hyödyntää    (å) nyttig-gjøre (-gjør/*-gjer, -gjorde, -gjort)
hyödyttää    (å) nytt-e (menn. -et/-a); (å) gagn-e (menn. -et/-a)
hyökyaalto    brottsjø, -en
hyökätä    (å) an-gripe (-griper, -grep, -grepet); _angripelig_ kritiikille altis
hyötyä jstk    (å) ha nytte av
häiritä    (å) for-styrre (menn. -styrret/-styrra)
hämähäkki    edderkopp, -en
hän    (m.) han (obj. ham, han, honom [bm. > nn.]; poss. hans), (f.) hun (nn.
      ho; obj. henne; poss. hennes, nn. myös hennar)
härkä    oks-e, -en; stut, -en; (astrol./tähtit.) Tyren
hävytön    ublu, -; skamdjerv, -t

iankaikkinen    evig, -; evinnelig, -
iankaikkisuus    æv-e, -a
ihastus    begeistring, -en; (myös 'mieltymys') behag, -et
ihme    under, -et, - (_som ved et under_ kuin ihmeen kautta)
ihmetellä    (å) lur-e (impf. -te) på
ihminen    mennesk-e, -et (_folk_ ihmiset, väki)
ihmissusi    varulv, -en
iho    hud, -en
ikinä, koskaan    noengang (_aldri_ ei koskaan)
ikkuna    vindu, -et
ikuinen    evig, - (_til evig tid / i evighet_ ikuisesti)
ilma    luft, -en/-a
ilman    (prep.) uten
ilmestyä    (å) komme fram; (å) dukk-e (menn. -et/-a) opp; (esim. kirjasta) å
      komme ut
ilta    kveld, -en (_i går kveld_ eilisiltana)
innostaa    (å) inspirer-e (impf. -te); (å) begeistr-e (menn. -et/-a)
intohimo    lidenskap, -en (vrt. 'kärsimys')
intohimoinen    lidenskapelig, -
irrallinen; löyhä    løs, -t (nn. laus, -t)
irti    (adv.) løs
Islanti    Island
islannin kieli    islandsk, -en (_på islandsk / til islandsk_ islanniksi)
istua    (å) sitte/sitja (sitter/sit, satt/sat, sittet/sete); _~ seg_ istuutua
isä    far/fader, -en, fedre (nn. mon. fedrar, määr. fedrane)
isäpuoli    ste-far, -faren, -fedre
itkeä    (å) gråte (gråter/græt, gråt/gret, grått); (å) grine/grina (griner/grin,
      grein, grint/grine)
itse, itseään, itsensä    seg; (myös 'itseys') selv (nn. sjølv); _av seg sjelv_
      itsestään
itse asiassa    i virkeligheten; faktisk
itsekäs    egoistisk, -
itseluottamus    selvtillit, -en
itsemurha    selvmord, -et, -
itsenäinen    selvstendig, -t; autonom, -t
itseopiskelu    selvstudi-um, -et
itsestäänselvä    selvsagt, - (nn. *sjølvsagt)
itä    øst (_østfra_ idästä, _østetter_ itään)
itäinen    østlig, -

ja    og [o:, o:g] (_og det ..._ ja ... sittenkin/kanssa!)
jalka    fot, -en, føtter (nn. mon. føter, määr. føtene)
jalo    ed-el, -elt, le
jaloitella    (å) spaser-e (impf. -te)
jano    tørst, -en
janoinen    tørst, -
janottaa = olla janoinen    (å) være/vera tørst
jo    allerede; alt
joka    (rel.) som (ei aina tarpeen, poisjätettäessä norm. sanajärjestys)
joka(inen)    hver (yl. + epäm. art.; nynorsk m./f. kvar, n. kvart; harv. gen.
      kvars); alle (_hvar og en_ jokainen)
joki    elv, -en/-a; å, -en/-a
jokin, joku    noen, noe, mon. noen
            (nynorsk) nokon (m.), noka (f.), noko (n.), nokre/nokon (mon.);
      (yksikölliset) einkvan (m., vanh. einkvar), eikor (f.), eitkvart (n.)
joko... tai    enten... eller
jokseenkin    temmelig (nn. temmeleg)
jono    kø, -en
jonottaa    (å) køe (kør, køet/køa)
jopa    endatil; tilmed; (myös 'vieläpä') sågar
jos    hvis [vis]; om, dersom
joskus    av og til; iblant; stundom
jossakin, jonnekin    et sted (nn. eit sted)
jotenkuten    så noenlunde
joukossa    (prep.) blant
jousi, kaari    bu-e, -en; bog-e ,-en
joutsen    svan-e, -en
julkaista    (å) gi ut; (å) publiser-e (impf. -te); (å) offentliggjøre
julma    grusom, -t, -me
juoda    (å) drikke (drikker, drakk, drukket)
juosta    (å) løpe (løper, løp, løp[e]t); (nn.) å renna (renn, rann, runne)
jupista    (å) muml-e (menn. -et/-a); (å) murr-e (menn. -et/-a)
juuri    1 (s.) rot, -en/-a, røtter
            2 (adv., 'aivan') akkurat; nettopp
jäljellä: olla jäljellä    (å) være igjen (jstk: _av_; _Det var ingenting igjen._
      Mitään ei ollut jäljellä.)
jälkeen, perään, kuluttua    (prep.) etter; utpå
jälkikäteen    etterpå, på etterskudd
jänis    har-e, -en
jättiläinen    kjemp-e, -en
jää    (s.) is, -en (_være frossen_ olla jäässä)
jäädyttää    (å) frys-e (impf. -te)
jääkausi    istid, -en
jäätikkö    bre, -en
jäätynyt, viluinen    fros-sen, -sent, -ne
jäätyä    (å) fryse (fryser/frys, frøs/fraus, frosset/frose); (myös transit.,
      'jäätää') å is-e (menn. -et/-a)
jäävi    inhabil, -t

kaamos    mørketid, -en/-a
kaatua     (å) falle (-r, falt, falt); (yl. veneestä) kantr-e (menn. -et/-a)
kahdeksan    åtte (_åttende_ kahdeksas; _åtti_ kahdeksankymmentä)
kahdeksantoista    atten
kahlita; yhdistää    (å) lenk-e/-a (menn. -et/-a)
kaikki    all, alt, mon. alle; (yksinään) allting (_ellers alt_ kaikki muu, kaiken
      muun)
kaikkialla, kaikkialle    overalt; alle vegne
kaiku    ekko, -et, (-er); gjenlyd, -en
kaipaus    lengs-el, -elen, -ler (bm. & nn.); savn, -et
kaksi    to (järj. _andre_ toinen; _tjue_ kaksikymmentä, vanh. _tyve_)
kaksitoista    tolv
kamala, karmea    nifs, -t
kammo    skrekk, -en; gru, -en
kamu    buss-e, -en; venn, -en
kanerva    lyng, -en
kangas    tøy, -et; (nn.) ty, -et
kani    (el.) kanin, -en
kannattaa    (tukea) å støtt-e (menn. -et/-a)
            (hyödyttää) å lønn-e (menn. -et/-a) seg
kannettava    (adj.) bærbar, -t
kanssa; avulla, -lla    (prep.) med [me:]
kantaa    (å) bære/bera (bærer/ber, bar, båret/bore)
kantaja    bærer, -en, -e; (oikeudessa) saksøker, -en, -e
kapakka    vertshus, -et, -; kro, -en/-a
kapina    opprør, -et, - (_gjøre ~_ kapinoida)
karhu    bjørn, -en
karu    karrig, -; (karu) barsk, -t
kaste    dogg, -en/-a (_som dogg for sola_ kuin tuhka tuuleen); (usk.) dåp,
      -en (_døpe_ kastaa)
kasvot (pl.)    ansikt, -et; andlet, -et, -
katsoa    (å) se/sjå (ser, så/såg, sett) på; (å) titt-e (menn. -et/-a)
kauan    lenge (_lenge siden_ kauan sitten)
kauas    langt (bort)
kauna    nag, -et
kauneus    skjønnhet, -en/-a
kaunis    vak-ker, -kert, -re; pen, -t
kaunistaa    (å) forskjønn-e (menn. -et/-a)
kaveri    (ystävä) kamerat, -en; venn, -en; (tyyppi) gutt, -en
keltainen    gul, -t
keltti    (s.) kelter, -en, -e
kenties, ehkä    kanskje
kerran    (yhden ~) en gang; (olipa ~) det var engang (_engangs-_ kerta-)
kertoa    (å) for-telle (-teller, -talte, -talt); (nn.) å for-telja (-tel, -talde, -talt)
kerubi    kjerub, -en
keskenään    seg imellom; innbyrdes
keskiyö    midnatt, -a
keskuudessa    (prep.) blant
kielilläpuhuminen    tungetal-e, -en
kielioppi    språklær-e, -en; grammatikk, -en
kielitiede    språkvitenskap, -en
kiirehtiä, kiiruhtaa    (å) skynd-e (impf. -te) seg
kiitollinen    takknem(me)lig, -
kiitos    takk, -en (_mange takk_ paljon kiitoksia)
kiittää    (å) takk-e (impf. -te); (ylistää) å pris-e (menn. -te); (kehua) å ros-e
      (impf. -te)
kikattaa, tirskua    (å) fnis-e (impf. -te)
kili    killing, -en
kilpi    skilt, -et; skjold, -et, -
kiltti    (adj.) snil-l, -t, -le
kirja    bok, -en/-a, bøker
kirje    brev, -et, -
kirjain    bokstav, -en
kirjoittaa    (å) skrive/skriva (skriver/skriv, skrev/skreiv, skrevet/skrive)
kirjoitus    skrift, -a; (aine-) stil, -en; (lehti-) artik-kel, -kelen, -ler
kirkko    kirk-e, -en/-a (nn. kjerk-e, -a)
kiroilla    (å) ban-ne (impf. -net/-te/-na)
kirottu    forbannet, -
kivi    stein, -en
kohta    1 (adv.) snart; straks
            2 (s.) punkt, -et; sted, -et
kohti    (prep.) mot
kokonaan, täysin    helt
kolme    tre (_tredje_ kolmas; _tretti_ kolmekymmentä)
kolmetoista    tretten
korpi    ødemark, -en/-a
korppi    ramn, -en
koskaan, ikinä    noengang (_aldri_ ei ikinä)
koskea, koskettaa    (å) rør-e (impf. -te); _det ångar ikke deg_ se ei koske
      sinua
kosolti    rikelig
kostaa jllk    (å) hevn-e/hemn-e (menn. -et/-a) seg på noen
kosteus    fuktighet, -en; råm-e, -en; råsk-e, -en
kosto    hevn, -en (nn. hemn, -en)
koti    hjem, -met, - (nn. heim, -en; _heime_ kotona)
-ksi, jnk tekemiseksi    med; for (+ î55-inf.); _for å hente billetten_ noutaakseen
      lipun
kreikan kieli    gresk, -en
Kreikka    Hellas
kuilu    kløft, -en/-a; avgrunn, -en; (hissi-, kaivos-) sjakt, -en/-a
kuin    som, liksom; (kompar.) enn
Kuinka voit?    Hvordan føler du deg?
kuiskata    (å) kviskr-e (menn. -et/-a)
kuiva    tør-r, -t, -re
kuivua; kuivata    (å) tørk-e (menn. -et/-a)
kuja    smau, -et, -
kuka    (interr./indef.) hvem (nn. kven); _hvem som helst_ kuka tahansa
            (rel.) som
kulkea, kävellä    (å) gå (går, gikk/gjekk, gått)
kulta    (metalli) gull, -et
kuluttaa    å (for)bruke (impf. -te); (å) konsumer-e (-te); (rahaa) å bruke; (å) gi
      (gir, gav, gitt)
kumma, kummallinen    rar, -t
kun    da; når (_mens_ sillä aikaa kun, kun taas; _Når de kommer, skal de
      spise._ He syövät sitten kun tulevat.)
kuningas    kong-e, -en
kuningatar    dronning, -en
kunnes, asti    (prep.) til, inntil
kuolemattomuus    udødelighet, -en
kuolettaa    (å) bedøv-e (impf. -de); (laina) å amortiser-e (impf. -te)
kuolla    (å) dø (dør, døde, dødd); _~ av sult / sulte i hjel_ kuolla nälkään
kuollut    død, -t
kuona    slagg, -et
kurja, onneton    arm, -t
kurjuus    elendighet, -en; elend-e, -et; miser-e, -en
kuu    mån-e, -en (_måneskinn, -et_ kuutamo)
kuulemiin    på gjenhør
kuulla    (å) hør-e (impf. -te)
kuulo    hørs-el, -elen/-la
kuulostaa (...:lta)    (å) høres (...) ut; (å) låte (låter/læt, låt/let, lått/låte)
kuuma    varm, -t; heit, -t
kuunnella    (å) lytt-e (menn. -et/-a); (å) høre på
kuuro    (adj.) døv, -t; (s.) byg-e, -en; skur, -en
kuusi    seks (_sjette_ kuudes; _seksti_ kuusikymmentä)
kuusitoista    seksten
kuvailla    (å) be-skrive (-skriver, -skrev, -skrevet)
kyllä    ja (negatiiviseen kysymykseen: jo)
kyllä vain    ja visst; jommen
kylmyys    kuld-e, -en
kylmä    kald, -t
kymmenen    ti (_tiende_ kymmenes)
kysymys    spørsmål, -et, - (_komme på tale_ tulla kysymykseen; _Hva
      gjelder det?_ Mistä on kysymys?)
kysyä    (å) spørre/spørja (spør, spurte/spurde, spurt); _Spør ikke meg!_
      Älä minulta kysy!
kyteä    (å) ulm-e (menn. -et/-a)
kyynel    tår-e, -en/-a
käheä    hås, -t
kärsimys    lidels-e, -en (vrt. 'intohimo')
käsi    hånd (t. hand), -en/-a, hender (_få tak i noe_ saada käsiinsä jtk;
      _være for hånden_ olla käsillä)
käsin    for hånd (_herfra_ täältä käsin)
käsittämätön    ubegripelig, -
käsittää    (ymmärtää) å fatt-e (impf. -et); å innse; (sisältää) å omfatte
käskeä, komentaa    (å) befal-e (impf. -te)
kätketty, salainen    bortgjemt, -t
kätkeä, piilottaa    (å) gjem-me (impf. -te); _~ seg_ kätkeytyä
käymälä    do, -en; avtred-e, -et
käyttää    (å) bruk-e (impf. -te); å (be)nytt-e (menn. -et); (hyväkseen) å
      utnytte (_benytte anledningen_ käyttää tilaisuutta hyväkseen); å
      gå med (t.eks. hatt)
käyttö    bruk, -en; drift, -en
käyttökelpoinen    brukbar, -t
kääntää    (å) snu (impf. -dde); _snu seg_ kääntyä
            (kielestä toiseen) å øver-sette (-setter/*-set, -satte, -satt)
kääpiö    dverg, -en
kääriytyä jhk    (å) svøpe seg inn i
kääriä    (å) vikl-e (menn. -et/-a); (å) svøp-e (impf. -te)
köyhyys    fattigdom, -men

laajalti    vidt
laakso    dal, -en (_avdal, -en_ syrjäinen ~)
lahja    gav-e, -en
laidun    beit-e, -et; beitemark, -a
lainata    (å) lån-e (impf. -te); (jnk sanoja) å siter-e (impf. -te)
lainaus    lån, -et, -; (sitaatti) sitat, -et
laituri    kai, -en/-a (vrt. 'naakka')
laiva    skip, -et, -
langennut, kaatunut    fal-len, -lent, -ne (vanh. -dne)
laskuvesi    ebb-e, -en
laulaa    (å) synge/syngja (synger/syng, sang/song, sunget)
            (sivum. 'runoilla') å kvede (kveder/kved, kvad, kvedet)
lausua    (å) uttal-e (impf. -te/*-a); (runo) å deklamer-e (impf. -te)
lehmä    ku, -a, kuer/kyr
lehto    lund, -en
leijonanosa    brorpart, -en
lentää    (å) fly (flyr/flyg, fløy/flaug, fløyet/floge)
letti    flett-e, -a
lieka    tjor, -et, -
liian    for, altfor
liika    overflødig, -
liioitella    (å) over-drive (-driver, -drev, -drevet)
lippu    flagg, -et, -; (matka-, pääsy-) billett, -en
lisäys    økning, -en
lisääntyä    (å) øk-e (impf. -te); (å) auk-e (-te/-a); (nn.) å aukast
lohduttaa    (å) trøst-e (menn. -et/-a)
lohdutus, lohtu    trøst, -en
lohikäärme    drak-e, -en
loistaa    (å) strål-e (impf. -te)
            (å) lys-e (impf. -te)
            (nynorskissa) å skina (skin, skein, skine); (å) skjen-e/-a (menn. skjena)
            (olla etevä) å briljer-e (impf. -te)
loitsu    besvergels-e, -en; trylleformular, -et
lopuksi    til slutt
lopulta    sistpå (_endelig_ lopultakin)
lopussa, ohi    omme
loputon    endeløs, -t
lossi    trekkferj-e, -en/-a
loukkaava    støtende (_fornærmels-e, -en_ loukkaus)
luja    fast, -; hard, -t
lukea    (å) les-e (impf. -te)
lukuunottamatta    untatt; bortsett fra
lumi    snø/sne, -en (_Det snør._ Sataa lunta.)
luoja    skaper, -en, -e
luokse    (prep.) til, borttil
luola    grott-e, -en; hul-e, -en
luona, äärellä; -lta    (prep.) hos (nn. hjå); (vesistöistä) ved (*_hos denne
      forfatteren_ tämän kirjailijan tekstissä)
luonne    natur, -en; karakter, -en; lynn-e, -et
luovuttaa, antaa periksi    (å) gi (gir, gav, gitt) seg
lupaus    løft-e, -et; tilsagn, -et, -
luulla    (å) tro/tru (impf. -dde)
luulotella    (å) innbil-le (impf. -te) seg
luultavasti    trolig; antakelig
luvata    å (ut)lov-e (impf. -et/-te/-a)
lysti    moro, -en/-a (_med på moroa_ leikissä mukana)
lähde    kjeld-e, -a; (kuv. myös) kild-e, -en
läheisyys    nærhet, -en; (nn.) nærleik, -en
lähelle, lähellä    nær, nær ved
lähes    nesten (_nesten ikke_ tuskin); nær (_nærmest_ adv. lähinnä;
      _langtfra_ ei läheskään)
lähteä, mennä pois    (å) dra (drar/dreg, drog, dradd/dratt/drege)
lämmin    varm, -t
länsi    vest, vesten (_vestpå_ lännessä/länteen, _vestetter_ länteen)
läntinen    vestlig, -; vestre
läpi    (prep.) gjennom
läpikuultava    gjennomsiktig, -
läsnä    til stede
läsnäolo    nærvær, -et
lääke    medisin, -en; legemid-del, -let, -ler
lääkäri    leg-e, -en
löyhä; irrallinen    løs, -t (nn. laus, -t)
löytää    (å) finne/finna (finner/finn, fant/fann, funnet/funne)

maa    jord, -en/-a; (valtio) land, -et, -
maailma    verden, -en
maata; sijaita    (å) ligge/liggja (ligger/ligg, lå/låg, ligget/lege)
mahdollisuus    mulighet, -en
mahtava, väkevä    mektig, -
mahti    makt, -en
maininki    dønning, -en
mainittava    nevneverdig, -
maksaa    (olla hinnaltaan) å kost-e (menn. -et/-a); (jstk) å betale (for noe)
manala    dødsriket (määr.); helheim, -en (pl.)
marmori    marmor, -et
matka    reis-e, -en; tur, -en; ferd, -en/-a; (etäisyys) avstand, -en (_det er
      langt dit_ sinne on pitkä matka; _fremdeles i_ matkalla jhk)
matkata    (å) ferd-es (-es, -edes, -es)
matkustaa    (å) reis-e (impf. -te); adj. _bereist, -_ paljon matkustellut
me    vi (obj. oss; poss. vår), me (nn., murt./harv.)
mehu    saft, -en/-a
mehukas    saftig, -
melkein    nesten
menettää    (å) mist-e (menn. -et/-a)
mennä    (å) gå (går, gikk/gjekk, gått); (myös 'matkustaa') å fare (farer/fer,
      for, fart/fare); _gå over_ mennä ohi; _finne avsetning_ käydä kaupaksi;
      _dra nord og ned_ mennä päin helkkaria; _gå en tur_ mennä kävelylle
meri    hav, -et; sjø, -en (_dra til sjøs_ lähteä merelle)
merikartta    draft, -et, -(er)
merikäärme    sjøorm, -en
merimetso    skarv, -en
merimies    sjømann, -mannen, -menn; gast, -en
merirosvo    sjørøver, -en, -e
metalli    metall, -et
metsikkö    (skog)holt, -et, -; lund, -en
metsä    skog, -en
miekka    sverd, -et, -
mielellään    gjerne (komp. _heller_ mieluummin, superl. _helst_ mieluiten)
mielenkiintoinen    interessant, -
mieletön    vanvittig, - (_vanvidd, -et_ mielettömyys)
mieluummin; pikemmin; laisin, lain (postp.)    heller
mies    mann, -en, menn; (avio-) ektemann
mietteliäs    tankefull, -t
miksi    hvorfor, (nynorsk) kvi, kvifor
mikä, mitä    hva (nynorsk _kva_); (monista) hvilk-en, -et, -e; (rel.) hva som;
      det (_for en ... !_ mikä ... !)
millainen    hva slags
milloin, koska; kun    når
minne?    hvor? hvorhen?
minä    jeg (nn. eg; obj. meg; poss. min, mi, mitt, mon. mine)
missä    hvor (_hvorav_ mistä; _hvorfra_ mistä, josta), (nynorsk) kvar
miten, kuinka    hvordan (nn. korleis; _kor lik+e_ kuinka samanlainen/-laiset)
Mitä kuuluu?    Hvordan står det til?
molemmat    begge; (nn.) båe
moni, monta    mang en (mang ei, mangt ett), mange (komp. fler, superl. flest)
monikko    flertall, -et
morsian    brud, -en
muija    kjerring, -a
muinaisnorjalainen    norrøn, -t; gammelnorsk, -
muinaisnorjan kieli    norrønt mål
murre    dialekt, -en; målfør-e, -et
muistaa    (å) husk-e (menn. -et/-a); (å) min-nes (-nes, -tes, -[ne]s), (nn.)
      minnast
muisto    minn-e, -et
munaus    bommert, -en
musta    svart, -
muste    blekk, -et
mutta    (konj.) men (_Det er et aber ved det._ Asiassa on yksi mutta.)
muu    annen, anna, annet (mon. andre), den andre
muutoin, muuten    ellers (_nei, ellers takk_ ei, mutta kiitos kuitenkin)
myydä    (å) selge (*selger/sel, solgte/selde, solgt/selt)
myytti    myt-e, -en
myöhäinen    sein, -t
myös, -kin    også, òg
mänty; petäjä    furu, -en/-a (_ad undas_ päin mäntyä)

naakka    kai-e, -en/-a (vrt. 'laituri')
nahka    skinn, -et, -; (parkittu) lær, -et (_skinnkåp-e, -en/-a_ nahkatakki)
nainen    kvinn-e, -en/-a; (vanhus, määr.) gamla
narttu    tisp-e, -a
nauraa jllk    (å) le (ler, lo, ledd/lett) av noe
nauttia    (å) nyte (nyter, nøt/naut, nytt/note)
neito, neitsyt    (puhut.) jomfru, -en/-a; (yl./yhdyss.) møy, -a
neljä    fire (_fjerde_ neljäs; _førti_ neljäkymmentä)
neljätoista    fjorten
nenä    nes-e, -en
nenäliina    lommetør-kle, -kleet, -klær
neuvonantaja    rådgiver, -en, -e
nielu    svelg, -et, -
niin    så; slik (_hvordan det?_ miten niin? _såkalt_ niinsanottu)
nimenhuuto    navneopprop, -et, -
nimi    navn, -et (nn. namn, -et, -)
niska    nakk-e, -en (nakke-)
no jaa...    nåvel...
noita    (fem.) heks, -en/-a; (~ engl. 'sorcerer') troll-mann, -mannen, -menn
nopeasti    fort
Norja    Norge
norjan kieli    norsk, -en (_på norsk / til norsk_ norjaksi)
norjalainen    (adj.) norsk, -; (s.) nord-mann, -mannen, -menn
norppa    ringsel, -en
nousuvesi    høyvann, -et; flo, -en/-a
nukkua    (å) sove (*sover/søv, sov, sovet)
nummi    mo, -en
nuo    de, de der; (toiset) hine
nuotio    bål, -et, -; nying, -en
nurkka    hjørn-e, -et; krok, -en (tai nn. krå, -a, krær)
nurmi    gras, -et
nyt    nå, nu (nynorsk _no_)
näet    nemlig
nähdä    (å) se/sjå (ser, så/såg, sett); (huomata) å øyn-e (menn. -et/-a)
nähdä nälkää    (å) sult-e (menn. -et/-a); (å) svelte/svelta (svelter/svelt, svalt,
      sveltet/svolte)
näin    slik; på denne måten
Näkemiin!    På gjensyn!
näky    syn, -et, -; sku-e, -et
näkymätön    unsynlig, -
näkyvyys    sikt, -en; siktbarhet, -en/-a
näkyvä, näkyvissä    synlig, -
näköjään    øyensynlig
nälkä    sult, -en (_jeg er sulten_ minun on nälkä)
nämä    disse, disse her, (nn.) desse (gen. dessar, dessa, vars. ilm. _til
      dessa[r]_ näihin aikoihin asti); _her omkring_ näillä main
näyttää siltä että...    det virker som...

odottaa    (å) vent-e (menn. -et/-a); _være i vente_ olla odotettavissa
ohi    (adv.) over; (lopussa) omme; (prep.) forbi
oikotie    snarvei, -en
olennainen    vesentlig, -
olento    skapning, -en; (myös 'olemus') vesen, -et, (-er)
olkoon niin jotta, -koon/-koot    (= engl. 'let') la (+ lyh. inf.); nynorsk _lat_
olla    (å) være/vera (er [ä:r], var, vært/vore)
            (olla, omistaa) (å) ha (har, hadde, hatt)
            (olla nimeltään) (å) hete (heter, het/hette, hett); _som det heter_
      kuten sanotaan
olla [juuri] tekemäisillään jtk    (å) skulle [akkurat] til å
olla käsillä    være for hånden
olla olemassa    (å) finnes (finnes, fantes, funnets)
olla ominaista jllk    (å) særpreg-e (menn. -et/-a)
olla varaa jhkn    (å) ha råd til
olut, kalja    øl, -et
omistaa    (omaisuutta) å eie (eier, ejde/åtte, eid/ått)
omistaja    eier, -en, -e
orava    ekorn, -et, -
ori    hingst, -en
orja    slav-e, -en
orjuuttaa    (å) trell-binde (-binder/*-bind, -bandt/*-batt, -bundet/*-bunde)
osa    del, -en (_andel_ osuus); part, -en; (kohtalo) lodd, -en (nn. lut, -en)
osamäärä    kvotient, -en
osata; voida    (å) kunne (kan, kunne, kunnet/kunna)
osoittautua    (å) vis-e (impf. -te) seg
ostaa    (å) kjøp-e (impf. -te)
ottaa    (å) ta (tar/tek, tok, tatt/teke); _ta imot en beskjed_ ottaa viesti
outo    rar, -t; underlig, -; besynderlig, -; (tuntematon) fremmed, -
ovi    dør, -en/-a (_for stengte dører_ suljetuin ovin)

paatsama    trollhegg, -en
paeta    (å) flykt-e (menn. -et/-a)
paha    (adj.) ond, -t (komp. verre; superl. verst); (s.) ond-e, -et; ondskap,
      -en (nynorskissa säilyneet vanhemmat muodot: _vond-_)
pahahenki    demon, -en
painajainen    mareritt, -et
pakana    helding, -en
pakanallinen    hedensk, -
palaa    (å) bren-ne (brenner/brenn, brant/brente/brann, brent/brunne); å stå
      i brann (lampusta: være tent)
palata    (å) vend-e (vender, vendte) tilbake
palauttaa    (å) returner-e (impf. -te); (å) lever-e (-te) tilbake
paljon    mye (komp. mer; superl. mest), (nn.) mykje (komp. meir)
Paljonko tämä maksaa?    Hvor mye koster dette?
palkkasoturi    leiesoldat, -en
panna, asettaa    (å) sette/setja (setter/set, satte/sette, satt)
parantaa    (kehittää) å forbedre (menn. -et); (tauti) å helbrede (-et); (å)
      kurer-e (impf. -te)
parantua    (å) bli bedre; (å) leges/legast (bokmål: *leges, *legtes, *legts)
parhaillaan    akkurat (nå)
parransänki    skjeggstubb, -en
parta    skjegg, -et, -
peikko    troll, -et, -
pelastaa    (å) redd-e (menn. -et/-a); (å) berg-e (menn. -et/-a)
pelko    frykt, -en; reds-el, -elen, -ler
pelkuri    feiging, -en; reddhar-e, -en
pelätä    (å) ottes (impf. -es), (nn.) å ottast
perillä (fyys.)    framme (_nå fram_ ehtiä perille)
perintökalu    arvegods, -et, -; arvestykk-e, -et
perisynti    arvesynd, -en
perse    (alat.) rauv, -a
peruna    potet, -en/-a; (vanh. & run.) jordepl-e, -et
pestä    (å) vask-e (menn. -et)
pettää    (jk) å be-dra (-drar, -drog, -dragit); (murtua) å svikt-e (menn. -et/-a)
petäjä    furu, -en/-a
pian    snart
pienin määrä    lavmål, -et
piina    pin-e, -en/-a (_død og pin!_ hitto soikoon!)
piirre    trekk, -et, -; egenskap, -en
piirtäjä    tegner, -en, -e
pikimusta    beksvart
pikkumies    pjokk, -en
pikkutarkka    minutiøs, -t
pilkka    hån, -en; spott-en (_gjøre narr av_ tehdä pilkkaa jstk)
pilvi    sky, -en/-a
pilvistyä    (å) sky-e (menn. -et/-a)
pimeys    mørk-e, -et; mørk-er, -(e)ret
pimeä    mørk, -et
pinta    yt-e, -a (_overflatisk, -_ pinnallinen)
pitää    (hallussaan) å (be)holde (-holder/-held, -holdt/-heldt, -holdt/-halde)
            (jstk) å lik-e (impf. -te); _like seg_ viihtyä
            (täytyä) å burde/byrja (bør, burde, burdet/burt)
            (aikoa, myös fut. apuv.) å skulle (skal, skulle, skullet)
pohjoinen    (adj.) nordlig, -; (s.) nord (_-fra, -på, -etter_ pohjoisesta, -ssa,
      -seen; _lenger nord_ pohjoisempana)
Pohjola    Norden
poika    (nuori henkilö) gutt, -en, -er (nynorskissa gut, -en, -ar, -ane); (jnk
      poika) sønn, -en (nn. son, -en, søner, sønene)
pointti    synspunkt, -et; (ydin) det springende punkt
pois    bort; vekk
poissa    borte; vekke
polttaa    (å) bren-ne (impf. -te); (korventaa, kirvellä) å svi (impf. -dde);
      (tupakoida) å røyk-e (impf. -te)
poni    ponni, -en
pronssikausi    bronsealderen (määr.)
pudonnut, kaatunut    fal-len, -lent, -ne (vanh. -dne)
pudota, kaatua    (å) falle (faller, falt)
puhdas    rein, -t (_reinskrive_ kirjoittaa puhtaaksi); variantti _ren_
puhe    tal-e, -en; snakk, -et (_Hva er det snakk om?_ Mistä on puhe?)
puhua    (å) snakk-e (menn. -et/-a); (å) tal-e (impf. -te/-a)
pukeutua    (å) kle (impf. -dde) seg
punainen    rød, -t
puolustaa    (å) forsvar-e (impf. -te)
puolustusase    verg-e, -et
purjehdus    seiling, -en; seilas, -en
purjehtia    (å) seil-e (impf. -te)
puro    bekk, -en (_gå over ~en etter vann_ mennä merta edemmäs kalaan)
puu    tre, -et, trær
puuseppä    snekker, -en, -e
puutarha    hag-e, -en
pyhimys    helgen, -en
pyhittää    (å) hellig-e (menn. -et)
pyhyys    hellighet, -en/-a
pyhä    (adj.) hellig, -; (-päivä) helligdag, -en
Pysy perässä.    Hold følge!
pysyvä    varig, -; permanent, -
pyyhkiä    (å) tørk-e (menn. -et)
pyytää    (å) be(de) (ber/bed, bad, bedt/bede/bedd); _en om noe_ jtk jltk
pyörrepatsas    skypump-e, -en/-a
päivä    dag, -en (_om dagen_ päivällä)
pää    hod-e, -et; (loppu) end-e, -en; (kärki) spiss, -en
päähänpisto    innfall, -et
päällä    (prep.) på, oppå; over; (adv., laitteista) på
päällimmäinen    øverst
pääosin    hovedsakelig, -
pöllö    (eläint.) ugl-e, -en/-a
pöty    tøys, -et (_For noe tøys!_ Kaikkea kanssa!)
pöytä    bord, -et, -

raaja    lem, -met, -mer
raaka    rå, -tt, - (_rått / grovt_ raa'asti)
raapia    (å) skrap-e (impf. -te/-a); (å) krafs-e (menn. -et/-a)
raha    penger (pl.); _penge-_ rahallinen, raha-
raiskata    (å) vold-ta (-tar, -tok, -tatt)
raiskaus    voldtekt, -en
rajallinen    begrenset, -; innskrenket, -
rajaton    grenseløs, -t
rakas    kjær, -t
rakastaa    (å) elsk-e (menn. -et/-a)
rakastaja    elsker, -en, -e; (-tar) elskerinn-e, -en/-a
rakastella    (ark.) å ha samleie
rakkaus    kjærlighet, -en (nn. kjærleik, -en)
rakko    vabl-e, -en; blær-e, -en/-a
rapa, kura    gørr, -et
ratsastaa    (å) ri(de) (rir, red/rei, ridd/ride)
ratsu    ridehest, -en; (shakissa) springer, -en, -e
rauha    fred, -en; (lepo) ro, -en/-a (_slutte fred_ tehdä rauha)
rauta    jern, -et, - (nn. jarn, -et, -; yhdyss. jarna-)
rautakausi    jernalderen (määr.)
ravistaa; vavista, täristä    (å) skak-e (menn. -et/-a)
reilu    grei, -t
reuna    kant, -en; bryn, -et, -; (myös 'laita') rand, -en/-a, render
revontulet    nordlyset (määr., pl.)
riippuvainen    avhengig, -
riiviö    bøll-e, -en
rikkoa    (särkeä) å knus-e (impf. -te); (å) slå (slår, slo, slått) i stykker;
      (sopimus) å bryte (bryter/bryt, brøt/braut, brutt/brote)
rinnalla, rinnalle    (prep.) ved siden av
rinne    li, -a; skråning, -en
ruma    styg-g, -t, -ge
rumilus    stygging, -en
runoilija    dikter, -en, -e; lyriker, -en, -e; skald, -en
Ruotsi    Sverige
ruotsin kieli    svensk, -en
ruskea    brun, -t
ryystää, hörppiä    (å) slurp-e (menn. -et/-a)
röyhkimys    frekkas, -en

saada    (å) få (får, fikk/fekk, fått); _få lønn som fortjent_ saada ansionsa
      mukaan
saamelainen    (adj.) samisk, -
saamen kieli    samisk, -en
saapua, tulla    (å) komme/koma (kommer/kjem, kom, kommet); (å) ankomme
      (+ suora obj.)
saari    øy, -a; (pieni) holm-e, -en
saaristo    øygard, -en
saavuttaa    (å) nå (impf. -dde)
sadetakki    regnfrakk, -en
sairaala    sjukehus (sykehus), -et
sairaus    sjukedom (sykdom), -men, -mer
Saksa    Tyskland
saksan kieli    tysk, -en
salaisuus    hemmelighet, -en; lønndom, -men, -mer
salakäytävä    lønngang, -en
sammakko    frosk, -en
sammal    mos-e, -en
samooja    ferda-mann, -mannen, -menn
sana    ord, -et, - (_ord for ord_ sana sanalta); (viesti) beskjed, -en [beše:]
sankari    helt, -en (vrt. 'täysin')
sanoa    (å) si/seia (sier/seier, sa/sa[gde], sagt); _såkalt_ niinsanottu
sarastus, aamunkoitto    daggry, -et
sattuma    tilfeldighet, -en
sattumalta    tilfeldigvis
satula    sad-el, -elen, -ler
savu    røyk, -en
se    den / det (poss. dens / dets)
seikkailu    eventyr, -et, -; utfordring, -en/-a
seinä    vegg, -en
seitsemän    sju (vanh. syv); _sjuende_ seitsemäs, vanh. _syvende_;
      _sytti_ seitsemänkymmentä
seitsemäntoista    sytten
sekaannus    forvirring, -en; (erehdys) forveksling, -en
sekaantua jhk    (å) bland-e (menn. -et) seg i; (å) legge seg borti
sekalainen, sekalaista    forskjellig; blandet
sekasorto    forvirring, -en; kaos, -et
sekatyöläinen    løsarbeider, -en, -e
sekä... että...    både... og...
selkä    rygg, -en; (järven jne.) åpent/rom (+ s.)
sellainen    slik, -t (_sånn er livet_ sellaista on elämä)
selvittää    (å) klarer-re (impf. -te)
selviytyä    (å) klar-e (impf. -te) det
selvästi, ilmeisesti    tydeligvis
sen sijaan    i stedet (for det); derimot
seppä    smed, -en
seremonia    seremoni, -en
seteli    sed-del, -delen, -ler
seurakunta    menighet, -en
siansaksa    kaudervelsk, -et
siellä    der [dä:r] (_derfra_ sieltä)
sielu    sjel, -en
siili    pinnsvin, -et, -
siipi    ving-e, -en; (rakennuksen) fløy, -en
siirtokunta    koloni, -et
siirtyä    (å) flytt-e (menn. -et) seg; (lykkäytyä) å bli utsatt
sijaita    (å) ligge/liggja (ligger/ligg, lå/låg, ligget/lege)
sijapääte    kasusendels-e, -en
siksi    derfor
silli    sild, -a
sillä    for, fordi
sillä välin kun    mens
silta    bru, -a (_på brua_ sillalla)
silti    likevel; imidlertid
sima    mjød, -en
sinetöidä    (å) forsegl-e (menn. -et/-a)
sininen    blå, -tt
sinne    dit
sinä    du (koht. De; obj. deg; poss. din, di, ditt, mon. dine)
sinänsä    i og for seg
sisar, sisko    søst-er, -era/-eren, -re(r)
sisimmässään    innerst inne
sisu    utholdenhet, -en; pågangsmot, -et
sisällä    inne, inni
siten    slik, på en slik måte
sitten    siden; så; seinere; etterpå
sitä paitsi    dessuten
siunata    (å) velsign-e (menn. -et/-a)
siunaus    velsigning, -en
soihtu    fak-kel, -kelen, -ler
sola    pass, -et, -
sonni    stut, -en
sopiva    passelig, -
sopivasti    lagom, lugom
sormus    ring, -en
sorsa, ankka    and, -a, ender
soturi    kriger, -en, -e
-ssa    (prep.) i (mutta _maten er på bbordet_ ruoka on pöydässä); (verbeistä)
      ved (+ å-inf.)
-sta, -lta    (prep.) fra, (nynorsk) frî5; (en. merkityksessä 'pois') av;
      (topiikkinen) om
sulattaa    (å) smelt-e (menn. -et/-a)
suloinen    yndig, -; søt, -t
sumentaa    (å) tåke-legge (-legger/*-legg, -la, -lagt)
sumu    tåk-e, -en/-a
suojata, suojella    (å) vern-e (menn. -et/-a)
suomen kieli    finsk, -en
Suomi    Finland
suora    (adj.) rett, -; rak, -t; bein, -t; (vilpitön) oppriktig, -; (s.) rett linje
suoraan    direkte; lukt
suru    sorg, -en/-a
susi    (el.) ulv, -en; varg, -en; (huono kappale) feilvar-e, -en
suudella    (å) kys-se (impf. -set/-te/-sa)
suudelma    kyss, -et, -
sydän    hjert-e, -et (nn. hjart-e, -et, -e, -a)
syleillä    (å) omfavn-e (menn. -et/-a)
sylkeä    (å) spytt-e (menn. -et/-a)
sylki    spytt, -et
synnitön    syndfri, -tt
synti    synd, -en
sysimusta    kullsvart, -
syvyys    dyp, -et, -; dybd-e, -en
syvä    dyp, -t
syvällinen    dypsindig, -; grundig, -
syyttää    (å) anklag-e (impf. -de); (å) beskyld-e (impf. -te)
syödä    (å) ete (eter/et, åt, ett/ete)
särkyä    (å) briste/bresta (brister/brest, brast, brestet/broste)
sääli    medfølels-e, -en; ynk, -en
säälittävä    ynkverdig, -

taakka, kantamus    bør, -en/-a
tahtoa    (å) ville/vilja (vil, ville, ville/vilja)
tai, vai    eller
taide    kunst, -en
taimen, purolohi    ørret, -en
taistella    (å) slåss (slåss, sloss, slåss); (å) kjemp-e (menn. -et)
taistelusuunnitelma    slagplan, -en
taito    kunst, -en; dyktighet, -en; (kieli-) språkferdighet, -en
taivaltaa    (å) vandr-e (menn. -et/-a)
taivas    him-mel, -melen, -ler (_i det fri / under åpen himmel_ taivasalla)
takana    (prep.) bak (mot. 'taakse' myös _bakenom, bakover_); (nn.
      'takana; taakse') atta(n)for, attanom
takia, jnk vuoksi    (prep.) på grunn av
takoa    (å) smi (impf. -dde); (iskeä) hamr-e (menn. -et/-a)
talvi    vint-er, -eren, -rer (_i vinter_ tänä talvena)
tamma    merr, -a
tammi    eik, -a
Tanska    Danmark
tanskan kieli    dansk, -en
tanssia    (å) dans-e (menn. -et/-a)
tapa    (keino) måt-e, -en; (käytäntö) sed, -en (= sedvane); skikk og bruk;
      (tottumus) van-e, -en (_på en eller annen måte_ tavalla tai toisella)
tapahtua    (å) skje (impf. -dde); (å) hend-e (impf. -te); _Hva er det som
      foregår her?_ Mitä täällä tapahtuu?
tapahtuma    hendels-e, -en; hending, -en
tappaa    (å) drep-e (impf. -te)
tappaja    drapsmann, -en, -menn (yhdyss. myös: slag-); dreper, -en, -e
tarkastaa    (å) undersøk-e (impf. -te); (tutkia) å gransk-e (-et); (lippuja) å
      kontroller-e (-te); (sot.) å inspiser-e (-te); (jk dokumentti) å underskrive
tarkistaa    (å) sjekk-e (menn. -et)
tarkoittaa    (å) men-e (impf. -te); (å) sikt-e (menn. -et/-a) til; (å) tyd-e (impf.
      -de)
tarkoitus    (aie) hensikt, -en; mening, -en; (-perä) formål, -et, -
tarpeeksi, kyllin    nok
tarpeellinen    nødvendig, -
taru    sagn, -et, -; myt-e, -en
tarvita    (å) treng-e (impf. -te); (å) behøv-e (impf. -de)
tasa-arvo    likestilling, -en; likhet, -en (_likestilt, -_ tasa-arvoinen)
tasanko    slett-e, -a
tauko    paus-e, -en; (lepohetki) hvil, -en (nn. kvil-e, -a; kvild, -a)
tavata, kohdata    (tr., 'joku') å treffe (treffer, traff, truffet); (å) møt-e (impf.
      -te/-a)
            (pass./refl.) å treffes (treffes, traf[fe]s, truffes); (å) møt-es (-es, -tes,
      -es), (nn.) å metast
te    dere (koht. De; obj. dere, koht. Dem; poss. deres), (nn.) de (obj. dykk,
      poss. dykkar)
tehdä    (å) gjøre/gjera (gjør/gjer, gjorde, gjort); (å) lag-e (impf. -et/-de/-a)
tehty jstk    laget av noe
tekijä    (kirjan) forfatter, -en, -e; (rikoksen) gjerningsmann; (osa-) faktor, -en
televisio    fjernsyn, -et, -
tervehdys    hilsen, -en
tervehtiä    (å) hils-e/hels-e (impf. -te)
terävä    skarp, -t; spis-s, -t, -se; kvas-s, -t, -se
teurastaa    (å) slakt-e (menn. -et/-a)
tie    vei, -en; veg, -en
tiedustelu    (sot.) oppklaring, -en/-a; etterretning, -en
tietty, erityinen    bestemt
tietää    (å) vite/vita (vet/veit, visste, visst)
tilaisuus    anledning, -en
tirskua    (å) fnis-e (impf. -te)
todennäköisesti    sannsynligvis
todella(kin)    virkelig; faktisk
toilaus    dumhet, -en
toimesta, jnk ansiosta    (prep.) av (_på grund av dette_ tämän johdosta)
toimia    (å) virk-e (menn. -et/-a); (å) handl-e (menn. -et/-a); (å) funger-e
      (impf. -te)
toisiaan    hverandre (nn. kvarandre), (toinen toistaan, vanh.) hinannen
toisin    (adv.) annerledes
toissapäivänä    i forgårs
toiveajattelu    ønsketenking, -en
toivo    håp, -et, -; lit, -en/-a; von, -a (_sette sitt håp til noe_ panna
      toivonsa jhk)
toivottavasti    forhåpenligvis
tokko    neppe
-ton, -tön    -løs (nynorsk -laus));; -fri
tosiaan, todellakin    virkelig; min sann
tosin    riktignok
totella    (å) lystr-e (menn. -et/-a)
totisesti    sannelig; så menn; jaggu
totuus    sannhet, -en
tuleva    vordende
tulevaisuus    framtid, -en
tuli    (s.) ild/eld, -en
tulivuori    vulkan, -en
tulla    (å) komme/koma (kommer/kjem, kom, kommet); _hva meg angår..._
      mitä minuun tulee...; _Hva gikk det av deg?_ Mikä sinun tuli?
tulla jksk    (å) bli (blir, ble[i]/vart, blitt); pluskv. _(han) vart blitt_; _det skal
      være_ siitä tulee, se on oleva (= se olkoon)
            (nn. myös, erit. pass.) å vert-e, -a (vert, vart, vorte); _det verte_ =
      engl. 'let there be'
tulo    (tuleminen) ankomst, -en; (rahallinen) inntekt, -en; (mat.) produkt, -et
tunne    følels-e, -en
tuntea    (aistia) å føl-e (impf. -te); (myös 'tunnistaa') å kjen-ne (impf. -te)
tuntematon    ukjent, -
tunti    tim-e, -en
tuntua    (å) føl-es (-es, -tes, -ts); (å) kjen-nes (-nes, -tes, -ts); (olla mieltä
      että) å syn-es (-es, -tes, -es)
tuo    den der / det der; (toinen) hin, hin/hi, hitt (mon. hine)
tuoda    (å) bringe (bringer, brakte, brakt)
tuoli    stol, -en
tuolla    der [dä:r]
tuolla puolen    (prep.) bortenom, bortenfor
tuollainen    slik, -t (som den)
tuomittu    dømt, -; domfelt, -
tuonela    dødsriket (määr.); helheim, -en (pl.)
tuonne; sinne    dit
tuoppi    krus, -et, -; seid-el, -elen, -ler
tuottaa pettymys    (å) skuffe (menn. -et/-a; _skuffet over noe[n]_ pettynyt
      jhkn)
tuppi    skjed-e, -en; slir(-e), -en/-a
turha    (tarpeeton) unødvendig, -; (aiheeton) ugrunnet (_bortkastet strev_
      turha vaiva)
turska    torsk, -en
turva    vern, -et; beskyttels-e, -en
tusina    tylft, -en/-a
tuska    smert-e, -en
tuskin    neppe
tutustua jhk    (å) bli kjent med; (å) sette seg inn i
tuuli    vind, -en; blåst, -en; (mieliala) humør, -et
tyhjiö    tomrom, -met, -; vakuum, -et, -
tyhmänrohkea    dumdristig, -
tylsä    sløv, -t; stump, -t; (ikävä) kjedelig, - (_nitrist, -_ tosi tylsä)
tyrskyt (pl.)    brenning, -en
työ    arbeid, -et; (vaiva) møy-e, -en; (teko) gjerning, -en
työntää    (å) skyve/skyva (skyv[er], skjøv/skauv, skjøvet [nn. skove/skyvt])
tähti    stjern-e, -en/-a
tämä    denne / dette
tänne    dit
täsmällinen    nøyaktig, -; punktlig, -
täysin, kokonaan    helt; fullkomment
täytyä; saada (tehdä jt)    (å) måtte (må, måtte, måttet/mått[a])
täällä, tässä    her [hä:r]
täältä, tästä    herfra (nn. herifrå)

uhka (jllk)    trus-el, -elen, -ler (mot noe)
ulkona    ute
ulkonäkö    utseend-e, -et, -er (nn. utsjånad, -en)
ulos    ut
ulottua    (å) strekke (impf. strakte) ut; (å) nå (impf. -dde)
ulvoa    (å) ul-e (impf. -te); (å) hyl-e (impf. -te)
uni    søvn, -en; drøm, -men, -mer (nn. draum, -en, -ar); _drømme / draume_
      nähdä unta; unelmoida
unohtaa    (å) glem-me/gløm-me (impf. -te)
unohtua    (å) bli glemt (kts. 'tulla jksk')
usein    ofte (nn. komp. oftare, superl. oftast)
uskaltaa    (å) tore/tora (tør/torer, torde, tort)
usko    tro, -en
uskoa    (jhk) å tro/tru (impf. -dde) på; (jnk huostaan) å tiltro; (salaisuus jllk)
      å betro
uskottava    troverdig, -
uskottu    betrodd
uskovainen    troende
utu    dis, -en
uudelleen, uudestaan    på nytt; igjen (_omskolere_ kouluttaa uudelleen)
uusi    ny, -tt

vaahtera    lønn, -en/-a
vaara    far-e, -en; (mäki) koll-e, -en
vaarallinen    farlig, -
vaeltaja    vandrer, -en, -e
vahingoittaa    (å) skad-e (impf. -de); _bli skadd_ vahingoittua
Vai mitä?    Ikke sant?
vai niin    jaså
vaihtokauppa    tuskhandel, -en
vaikea    vanskelig, -; (rasittava) besværlig, -
vaikeus    vansk-e, -en
vaikka    enda; til tross for at; (vaikkakaan, tosin) selv om (_kom like godt
      med det samme_ tule vaikka heti)
vaikuttaa, näyttää jltk    (å) syns (syns, syntes, syntes)
vaikuttaa, toimia    å (på)virk-e (menn. -et)
vain    bare; kun (_hvem som helst_ kuka vain, kuka tahansa)
vaivautunut    brydd, -
vakava    alvorlig, -; (musiikista) seriøs
vakavuus    alvor, -et
valaa    (å) støp-e (impf. -te); (kaataa) å gyte (gyter, gjøt/gytte, gytt)
valaista    (å) belys-e (impf. -te)
valas    hval, -en (_hvalfangst, -en_ valaanpyynti)
valehtelija    løgner, -en, -e; løgnhals, -en
valhe    løgn, -en/-a (_løgnaktig, -_ valheellinen)
valita    (å) velge/velja (velger/vel, valgte/valde, valgt/valt); (å) kår-e (menn.
      -et/-a); (å) ut-se (-ser, -så, -sett)
valitettavasti    dessverre
valitus    klag-e, -en/-a; (parku) jammer, -en; (lak.) ank-e, -en; kjæremål, -et, -
valkoinen    hvit, -t
valkyyria    valkyrj-e, -en/-a
valmis    ferdig, -; klar, -; (aulis) beredt, -
valmistautua    (å) forbered-e (impf. -te) seg
valo    lys, -et, -
valokuva    fotografi, -et
vanha    gam-mel, -melt, -le (komp. eldre; superl. eldst)
vannoa    (å) sverge/sverja (sverger/sver, svor, svoret) på noe
vapahtaa    (å) frels-e (impf. -te)
vapahtaja    frelser, -en, -e
vapauttaa    (å) befri (impf. -dde)
vapautus    fritak, -et, -
vapista, tutista    (å) mimr-e (menn. -et/-a)
vara: Siltä varalta että...    I det tilfelle at... (_for alle tilfellers skyld_ kaiken
      varalta)
varakas    velsituert, -
varastaa    å (be-)stjele (stjeler, stjal, stjålet); (nn.) å stela (stel, stal, stole)
varaton    ubemidlet (ubemidla)
varattu    opptatt, -
variksenmarja    krekling, -en
varis    kråk-e, -a
varista    (å) dryss-e (menn. -et)
varjo    skygg-e, -en (nn. skugg-e, -en); _under dekke av noe_ jnk varjolla
varma    sik-ker, -kert, -re
varsin    temmelig; ganske
varsinkin    særlig, særs
varta vasten    ens ærend
vaski    kopper, -et; brons-e, -en
vastaan    mot, imot (_møte en_ tulla jtk vastaan)
vastapäätä (jtk)    overfor; midt imot
vastustaja, vastapuoli    motstander, -en, -e
veli    bror (ylät. broder), -en, brødre
velvollisuus    skyldnad, -en; skyldighet, -en/-a
venevaja    naust, -et, -
verilöyly    blodbad, -et, -
verisuoni    blodår-e, -a
verrata    (å) sammenlikn-e (menn. -et), (nn.) å samanlikna
vesi    vann, -et; vatn, -et (yhdyss. myös vass-); _Det regner._ Sataa vettä.
vesiputous    foss, -en
vessa    do, -en
vetää; mennä    (å) dra (drar/dreg, drog, dradd/dratt/drege)
viedä    (å) før-e (impf. -te); å led-e (menn. -et); (kuljettaa) å bringe (kts.
      tuoda); (~ tilaa/aikaa) å ta (plass/tid); _med seg en_ mukanaan jtk
vielä    ennå (nn. enno)
vieressä, äärellä    (prep.) ved [ve:]
vietellä    (å) forfør-e (impf. -te); (å) forlokk-e (menn. -et/-a)
viha, suuttumus    sinn-e, -et
vihollinen    fiend-e, -en
vihreä    grøn-n, -t, -ne
viikko    uk-e, -en/-a
viimeinen    siste (_på det siste_ viimeisillään)
viini    (juoma) vin, -en
viisi    fem (_femte_ viides; _femti_ viisikymmentä)
viisitoista    femten
viitsiä    (å) gidde (gidder/gidd, gadd, giddet/gidde); (å) idest (menn. iddest)
virkaatekevä    fungerende
viuh! (interj.)    hui!
Voi pahus!    Søren!
voida; osata    (å) kunne (kan, kunne, kunnet/kunna)
voidella    (å) smøre (smører, smurte, smurt)
voihkia    (å) støn-ne (impf. -net/-te/-na)
voima    kraft, -en, krefter; styrk-e, -en; (valta) makt, -en/-a
voimasana    kraftuttrykk, -et, -
voitto    sei-er, -eren, -rer; (arpajais-, ym.) gevinst, -en; (liike-) fortjenest-e,
      -en; profitt, -en (_gi avkastning_ tuottaa voittoa)
voittoisa    seierrik, -t
vuono    fjord, -en
vuori    berg, -et; fjell, -et; (puvun) fôr, -et, -
vuoristo    fjellområd-e, -et
vuoro    tur, -en; (työ-) skift, -et, -
vuosi    år, -et (_i år_ tänä vuonna; _i fjor_ viime vuonna)
vähetä    (å) mink-e (menn. -et/-a); (å) av-ta (-tar, -tok, -tatt)
vähän    (hiukan) litt, (niukasti) lite (komp. mindre, superl. minst)
vähäpuheinen    fåmælt, -
vähäsanainen    ordknap-p, -t, -pe
väistämätön    uunngåelig, -; uavvendelig, -; uvegerlig, -
väkivalta    vold, -en
väline    mid-del, -let, -ler; redskap, -en
välissä    (adv.) imellom; (prep.) mellom
välittää    (piitata jstk) å bry (impf. -dde) seg om (_gi blaffen i noe_ vähät
      välittää jstk); (kuljettaa) å formidl-e (menn. -et/-a)
välittömästi    umiddelbart; straks
välttämätön    nødvendig, -; uunngåelig, -
välttää    (å) unngå
väri    farg-e, -en (_tone flagg_ tunnustaa väriä)
värjätä    (å) farg-e (menn. -et/-a)

yhdeksän    ni (_niende_ yhdeksäs; _nitti_ yhdeksänkymmentä)
yhdeksäntoista    nitten
yhdessä    sammen
yhteiskieli    alltungemål, -et
yhtä    like (_like stor som meg_ yhtä iso kuin minä)
yhä    fremdeles
yksi    en / ett, (nynorsk) ein, ei, eitt (epäm. artikkelit: ein, ei, eit)
yksikkö    (mitta) enhet, -en; (kielit.) entall, -et (nn. eining, -a)
yksin    alene
yksinkertainen    enk-el, -elt, -le
yksinomaan, vain    bare
yksitoista    elleve
ylevä    opphøvd, -; sublim, -t
ylhäinen    fornem, -t, -me
ylhäällä    oppe; ovenpå
yllä, ylle    over, ovenfor (_kle på seg_ pukea yllensä)
yllättää    (å) overrask-e (menn. -et/-a); (vihollinen) å overrump-e (menn.
      -et/-a)
yllätys    overraskels-e, -en
ylpeys    stolthet, -en
ylpeä    stolt, -; kaut, -; (kopea) hovmodig, -
yläpuolella, yläpuolelle    ovenfor
ylös    opp
ymmärtää    (å) for-stå (-står, -stod, -stått)
yrittää    (å) forsøk-e (impf. -te); (å) prøv-e (impf. -de); (å) frist-e/freist-a
      (menn. -et/-a)
ystävä    venn, -en, (nn.) ven, -en (_venninn-e, -en_ ystävätär)
ytimekäs    fyndig, -; margfull, -t (_kort og konsis_ lyhyt ja ytimekäs)
yö    natt, -en/-a, netter (_om natta_ yöllä)

äiti    mor, -a, mødre
äitipuoli    ste-mor, -mora, -mødre
äkkiä    plutselig; med ett
äpärä    lausung-e, -en
ärsyttää    (å) irriter-e (impf. -te)
äskettäin    nylig; nyss
äveriäs    formuende
ääliö    tomsing, -en
ääneen    høyt, hørlig
ääneti    lydløst; stille
ääni    lyd, -en; (myös 'sävelmä') låt, -en; (puhe-, laulu-) stemme-e, -en
      (_ubemerket / i stillhet_ vähin äänin)
äärellä, varrella, vieressä    (prep.) ved [ve:]